מארי לאפורה
![]() |
ערך מחפש מקורות
| |
ערך מחפש מקורות | |
צילום מ-1989 | |
לידה |
5 באוקטובר 1939 סולאק-סור-מר, צרפת ![]() |
---|---|
פטירה |
2 בנובמבר 2019 (בגיל 80) ז'נולייה, וו, שווייץ ![]() |
מקום קבורה |
פר לשז ![]() |
שם במה |
Françoise They Marie Laforêt |
שם לידה |
Maïtena Marie Brigitte Douménach ![]() |
סוגה מועדפת |
שאנסון, מוזיקת פופ ![]() |
מדינה |
צרפת, שווייץ ![]() |
תקופת הפעילות |
1959–2008 (כ־49 שנים) ![]() |
מקום לימודים |
Cours Simon ![]() |
בן או בת זוג | |
צאצאים |
ליזה אזואלוס, דבורה קאהן-סריבר, Jean-Mahdi Abraham Azuelos ![]() |
מספר צאצאים |
3 ![]() |
פרופיל ב-IMDb | |
![]() ![]() |
מארי לאפורה (לפעמים שמה תועתק בעברית כ"מארי לה פורה"; בצרפתית: Marie Laforêt, בשמה האמיתי מאייטנה מארי בריז'יט דוּמנאק, Maïtèna Marie Brigitte Doumenach; 5 באוקטובר 1939 – 2 בנובמבר 2019) הייתה זמרת ושחקנית קולנוע ותיאטרון צרפתייה. משנת 1978 השתקעה בשווייץ ובהמשך קיבלה גם אזרחות שווייצרית. היא הבטיחה את מקומה בפנתיאון של השאנסון הצרפתי לא רק בגלל יופיה, אלא במיוחד בזכות איכות קולה (צרוד בצלילים הנמוכים, "נאיווי-ילדותי" בגבוהים וחושני באמצע) ובזכות הרפרטואר המגוון שלה שבו יוצגה מסורת השאנסון ולחנים בהשראת הפולקלור העולמי.[1]
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]מקור שמותיה ורקע משפחתי
[עריכת קוד מקור | עריכה]השם מאייטנה הוא ממקור בסקי ומשמעותו "אהובה" בשפה זו. הוא בשימוש בעיקר אצל תושבי מחוזות הפירנאים. בנוסף, השם מאייטנה דומה לשם החיבה המקומי ל"מארי-תרז": "מאיתה" (Maïthé).[2][3] שם משפחת אביה, דומנאק (Douménach), הוא שם קטלאני - השקול כנגד "דומיניק" הצרפתי או "דומינגו" או "דומינגס" הספרדי.[4] בצעירות אימצה מאייטנה דומנאק את השם האמנותי "מארי לאפורה" (לה פורה, שמשמעותה בצרפתית = "היער"). אולם השמות המקוריים שלה, בעלי הצליל האקזוטי, בדומה למראה האקזוטי משהו של האמנית עצמה וחלק מהרפרטואר הקוסמופוליטי שלה שכלל שירי עם ומנגינות מתרבויות רבות, הותירו מקום לספקולציות רבות לגבי מוצאה הארמני כביכול. הזמרת, המתנגדת לגזענות, לא טרחה להכחיש שמועות אלה, בראיונות היא הגדירה את עצמה לפעמים, בגאווה מסוימת, כ"ארייז'ית" (ariégeoise), כלומר בת לחבל הארץ "ארז'ב" (Argeve) מדרום צרפת, הקרוב לפירינאים.[5]
ילדותה ולימודיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]מארי לאפורה נולדה בשנת 1939 ביישוב הקיט סולאק-סיר-מר במחוז מדוק (Médoc) בחבל ארץ ז'ירונד בדרום-מערב צרפת, בבית שנקרא וילה "ריטֶה-רילוּ", הקרויה לפי שמות דודתה ואמה: מארי-תרז ומארי לואיז סן-גילי.
משפחת אביה, התעשיין ז'אן דומנאק, ממוצא קטלאני, מקורה בכפר אולט (Olette) בפירנאים המזרחיים (מחוז פירינה אורינטאל), על גדות הנהר טה (Têt). הסבא-רבא שלה מצד אביה, לואי דומנאק, ניהל מפעל לטקסטיל בכפר לאוולאנה (Lavelanet) באזור ארייז'. הסב, שארל ז'וזף דומנאק, עשה קריירה צבאית, השתתף במבצעים צרפתים במזרח התיכון (בסוריה) והגיע לדרגת קולונל.
הסב מצד האם בנה בקתות ראשונות לנופש בכפר הולדתה של הזמרת בשנת 1886.[6][7]
בזמן מלחמת העולם השנייה נשבה אביה, ז'אן דומנאק, על ידי הגרמנים ושהה עד מאי 1945 במחנה שבויים בגרמניה. מארי, אחותה אלכסנדרה ואמן ידעו בתקופה זו מצוקות רבות. בגיל שלוש, לפי גילוייה המאוחרים של הזמרת, היא עברה מעשה של אונס שזכרונותיו השפיעו עליה זמן רב. במהלך המלחמה מצאה המשפחה מקלט בקאור וביישוב האבות שלה מצד האב - לאבלאנה. אחרי המלחמה עברה המשפחה לגור בצפון צרפת בוולנסייאֵן שבה האב ניהל מפעל לחמרים הדרושים למסילות הברזל. מאוחר יותר עברו לגור בפריז.[8][7] מנעוריה התקרבה מארי לדתה הקתולית ואף שקלה בגיל 15 להפוך לנזירה וללכת למנזר. לבסוף למדה לימודי תיכון בוולנסייאן ואחר כן בתיכון "לה פונטן" בבירת צרפת. בתיכון בפריז נחשפה לראשונה לעולם המשחק שאִפשר לה גם חוויות טיפוליות קתרטיות.
לאחר נישואיה לז'אן-גבריאל אלביקוקו, ממנו התגרשה, גברים חשובים בחייה היו פייר קורנט דה סן סיר (Pierre Cornette de Saint Cyr), אוצר, אספן אמנות וסופר, שנשאר ידיד כל ימי חייה והשתתף בכתיבת ספר עליה, כמו גם איש העסקים היהודי יליד מרוקו, יהודה אזואלוס (Judas Azuelos) שהיה לבעלה בין השנים 1965–1967 ולאבי שניים מילדיה, ואחרי 1971 - איש העסקים היהודי אלן כהן (כאהן) - סריבר (Alain Kahn-Sriber).[9]
קריירה
[עריכת קוד מקור | עריכה]תחילת כשחקנית קולנוע וכזמרת
[עריכת קוד מקור | עריכה]פריצת דרכה לעולם הבמה התרחשה הודות ל"יד הגורל" כשהצטרכה להחליף את אחותה אלכסנדרה כמתחרה בתחרות "כוכב נולד" של הערוץ אירופה 1 בשנת 1959. נבחרה עקב כך לשחק בסרט של לואי מאל, "חרות" (Liberté) ועוררה את הערכתו של רמון רולו שקיבל אותה בבית הספר שלו לתיאטרון.
לבסוף הפרויקט של לואי מאל ננטש ובמקומו התאפשר לצעירה שנקראה מאותה תקופה "מארי לאפורה", להופיע בצורה משכנעת בתפקיד ראשי בסרט "לעין השמש" של רנה קלמאן בתור מארג', ארוסתו המסורה והשברירית של פלייבוי עשיר (מוריס רונה), לצד אלן דלון.
בשנת 1961 נישאה לבמאי ז'אן-גבריאל אלביקוקו (Jean-Gabriel Albicocco; 1936 - 2001) ששיבץ אותה בכמה מסרטיו, ביניהם "הנערה עם עיני הזהב" (La Fille aux yeux d'or) לפי רומן של בלזק. שם הסרט הפך לכינויה בהמשך הקריירה.
אחרי שמסיבות בריאותיות לא יכלה לשחק, בשנת 1963 מצאה מארי לאפורה הזדמנות להתנסות כזמרת ולהקליט את תקליטה הראשון שהפך להצלחה יוצאת מן הכלל. התקליט כלל את הלהיט על לחן של המלחין ממוצא ארמני דניאל ז'ראר - Vendanges de l'amour.
המשך קריירת השירה
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Lafor%C3%AAt2_%28cropped%29.jpg/200px-Lafor%C3%AAt2_%28cropped%29.jpg)
בהמשך הקליטה לאפורה שורה שלמה של תקליטים: Viens sur la montagne (בוא להר) ו-la Tendresse (אהבה עדינה) בשנת 1964, Katy cruelle (קטי האכזרית) ו-la Bague au doigt (טבעת באצבע), בשנת 1965 Marie-douceur, Marie-colère (מארי-מתיקות, מארי-זעם), עיבוד לפי Paint it black, אחר כך Manchester et Liverpool (מנצ'סטר וליברפול) ו-la Voix du silence (קול השתיקה), גרסה צרפתית של Sounds of Silence (1966). בשנת 1967 הלהיבה את הקהל עם השיר בסגנון רוסי Ivan, Boris et moi (איוואן, בוריס ואני) ועם Mon amour, mon ami (אהובי, חבר שלי). בסוף שנת 1968 היה פופולרי הלהיט שלה Que calor la vida (איזה חום החיים!), גרסה צרפתית לשיר של ריימונד פרוגאט הבריטי.
בסוף שנות השישים פנתה יותר ויותר לרפרטואר רב-תרבותי בחלקו, בהשראת אוצרות הפולקלור של עמים שונים. הקליטה למשל שירי ערש מיוגוסלביה, שירים ישראליים (למשל של נחום היימן - למשל השיר "מרדף", בגרסה הצרפתית Mes bouquets d'asphodèles - זרי העירית שלי), רומניים, אוסטריים, איטלקיים, אמריקאיים, ספרדים וקטלאניים וכו'. בחירותיה אלה הכעיסו לפעמים את בית ההוצאה CBS שאיתה עבדה. בשנת 1969 שרה שירים מסוג זה ברסיטל בתיאטר דה ויל בפריז.
שנות ה-70 עדות לשלושה ציוני דרך: השיר Viens, viens (בוא, בוא) (1973), עיבוד של להיט גרמני, Cadeau (מתנה) (1974), גרסה לשיר קאנטרי, ו"Il a neigé sur Yesterday (ירד שלג על "יסטרדיי"), שיר הוקרה לביטלס. בשנת 1978 השתקעה בעיר ז'נבה, בשווייץ הרומנדית, שם ניהלה גלריה לאומנות במשך כשלוש שנים.
בעשורים האחרונים לחייה
[עריכת קוד מקור | עריכה]בשנת 1980 נישאה לכירורג השווייצרי פייר מאייר (Pierre Meyer), לאחר מכן בשנת 1990 לברוקר אריק דה לבנדיירה (Éric de Lavandeyra), ממנו נפרדה בשנת 1994 והתגרשה ב-2002. בנסיבות הגירושין חוותה סערת רגשות קשה כשיצאה לתקשורת עם גילויים מעוררי פלצות על מעורבות בעלה האחרון וכמה מידידיו במה שנראתה כקנוניה של בונים חופשים עם הסתעפויות להתאבדות ההמונית של חסידי הכת שנקראה מסדר מקדש השמש בשווייץ ולכמה שערוריות שחיתות בממשל הצרפתי.
גם אחרי שתדירות הצלחותיה המוזיקליות ירדה, האמנית לא קפאה על שמריה. התפנתה זמן-מה לכתיבת קובץ נובלות שפורסמו בהוצאת סטוק, השתתפה בסרטים בצרפת ובאיטליה. אחת מהצלחותיה בשנות ב-1990 היה השיר "Blanche nuit de satin", גרסה של השיר Nights In White Satin (לילות משי לבן) של להקת המודי בלוז מ-1983. בשנת 1993 חזרה לתודעה הציבורית עם אלבום שאת מילות שיריו כתבה, הפעם ללא עילום שם. באותן שנים השתתפה בכמה סרטים חדשים, כולל "טיכו מון" (Tykho Moon) של הבמאי הצרפתי ממוצא בוסני אנקי בילאל.
האלבום "Voyages au long cours (טיולים ארוכים) משנת 1998 כלל 17 שירי-עם שהקליטה בעבר בימי סיוריה ברחבי העולם בשנת 1969–1970 - כמו שיר העם Barbara Allen ("ברברה אלן"), באנגלית,Cabrestero "קברסטרו" מוונצואלה בספרדית, Cicerenella צ'יצ'רנלה האיטלקי, שירים ברוסית, ברומנית (דוינה ממרמורש), וגם אחדים בצרפתית (Marleau). שרה על הבמה שירים שעד אז לא היו ידועים, כמו Mon cœur se balance (לבי מתנדנד) על לחן של מנדלסון-ברתולדי.
מסוקרנת על ידי נושאים כמו קוסמטיקה ו"אנטי אייג'ינג", פרסמה בשנת 2001 ספר מתכונים לחיים צעירים - "כישופָיי הקטנים" (Mes petites magies, livre de recettes pour devenir jeune). בהצלחה רבה בקרב הקהל הרחב ובהערכת המבקרים זכתה עם חזרתה לעולם התיאטרון בתפקיד מריה קאלאס במחזה "מסטר קלאס". פעמיים, בשנת 2000 וב-2008 הייתה מועמדת לפרס מולייר בשביל ביצוע תפקיד זה. מילאה את מקומה של איזבל מרגו במחזה של לוראן ריקייה, la Presse est unanime ("בעיתונות יש קונצנזוס") (2003), שיחקה ב"אספאס קרדן" ב-2004 במחזה "ישו - השליו" מאת פרנסיס קרקו. הייתה אורחת קבועה בתוכנית On va s'gêner (יהיה מביך) של לוראן ריקייה בערוץ "אירופה 1".
מארי לאפורה נפטרה בשווייץ ב-2 בנובמבר 2019. הובאה לקבורה בבית הקברות פר לשז בפריז.
מבחר להיטיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]שם השיר | מלחין | מילים | שנת הפרסום |
מבצעים ידועים אחרים, הערות |
---|---|---|---|---|
Tu fais semblant :אתה עושה כאילו | 'Danyel Gérard' דניאל ז'ראר | Michel Jourdan מישל ז'ורדאן | 1963 | |
Les vendanges de l'amour : הבציר של האהבה | Danyel Gérard דניאל ז'ראר | Michel Jourdan מישל ז'ורדאן | 1964 | |
Viens sur la montagne בוא על ההר | עיבוד של פיטר יארו, פול סטוקי ומרי טרוורס - לפי ספיריטואל אפרו-אמריקאי לחג המולד, בעיבודו של מילטון אוקון | עיבוד לפי הספיריטואל Go Tell It on the Mountain - מאת ג'ון ווזלי וורק הבן? John Wesley Work Jr | 1964 | פיטר, פול ומרי - מותאם לתנועת הזכויות האזרחיות בארצות הברית |
La Plage שפת הים | Jo Van Wetter יו ואן וטר | Pierre Barouh פייר ברוך | 1964 | |
Ivan,Boris et moi איוואן, בוריס ואני | Emil Stern אמיל שטרן | Eddie Marnay אדי מארנה | 1965 | |
Manchester et Liverpool מנצ'סטר וליברפול | André Popp אנדרה פופ | Eddie Marnay אדי מארנה | 1966 | |
La Voix du silence קול השתיקה | Paul Simon פול סיימון | גרסה בצרפתית Laure Gineal לור ז'ינאל ,פייר סאקא Pierre Saka | 1966 | סיימון וגרפונקל |
Mon amour, mon ami מון אמור, מון אמי | André Popp אנדרה פופ | Eddie Marnay אדי מארנה | 1967 | |
La flûte magique החליל המכושף | El cóndor pasa, שיר בהשראה עממית ממוזיקת תושבי דוברי קצ'ואה מהרי האנדים, מאת דניאל אלומיה רובלס (פרו),1913, בגרסה מודרנית של חורחה מילכבריג ושל ארמאן קנפורה | מישל ז'ורדאן | 1968 | במקור - ריקוד מסוג "קשואה" - בין מבצעיו ומעבדיו - חורחה מילכברג מארגנטינה ואחרים בלהקת "צ'ראנגו" ואחר כך להקת "אורובמבה", סיימון וגרפונקל, אדוארדו פאלו, להקת פרוגרסו מצ'ילה, ג'יליולה צ'ינקווטי |
Que calor la vida איזה חום החיים | ריימונד פרוגט Raymond Frogatt | ריימונד פרוגט גרסה צרפתית של פרנסואז טיי (שם עט של מארי לאפורה) וב. מאקר Françoise They (Marie Laforet), B.Macaire | 1969 | במקור של פרוגט Callow la vita - the red balloon 1968 |
Ay, tu me plais אי, אתה מוצא חן בעיני | Noël Roux,Armand Canfora נואל רוּ וארמאן קנפורה | Michel Jourdan מישל ז'ורדאן | 1972 | |
Viens, viens בוא, בוא | Sven Linus סוון לינוס | גרסה צרפתית: ראלף ברנה Ralph Bernet | 1972 | במקור Rain, Rain על מילים של Howard Barnes הווארד בארנס, מבצע במקור באנגלית - הזמר הגרמני סיימון בטרפליי Simon Butterfly |
L'amour comme a 16 ans אהבה כמו בגיל 16 | Jean- Pierre Bourtayre ז'אן-פייר בורטר | Yves Dessca איב דסקא | 1973 | |
Cadeau - מתנה | Harlan Howard הרלן הווארד | Harlan Howard בתרגומה של פרנסואז טיי, שם-עט של מארי לאפורה | 1974 | שיר קאנטרי No charge שרה אותו הזמרת מלבה מונטגומרי Melba Montgomery |
On quitte toujours quelque chose ou quelqu'un : עוזבים תמיד משהו או מישהו | Jeff Barnel ג'ף בארנל | Gilbert Sinoué ז'ילבר סינואה | 1975 | |
Emporte- moi קח אותי אתך | Dario Baldan Bembo דריו בלדן במבו | Sergio Bardotti סרג'ו ברדוטי בצרפתית - Jean Pierre Lang ז'אן פייר לאנג | 1975 | |
Maine-Montparnasse :מן-מונפרנאס | Michel Cywie מישל סיבי | Christian Ravasco כריסטיאן רבאסקו | 1976 | בוסה נובה |
La Verité האמת | Michel Cywie מישל סיבי | Gerard Stern ז'ראר סטרן ודידייה בארבליבייאן Didier Barbelivien | 1976 | |
Prends moi קח אותי | Gérard Layani ז'ראר להיאני | ז'ראר להיאני | 1977 | |
Il reviendra הוא יחזור | Jean Pierre Lang ז'אן פייר לאנג | Martine Clémenceau מרטין קלמנסו | 1977 | |
Il a neigé sur yesterday ירד שלג על יסטרדיי | Jean Claude Petit ז'אן קלוד פטי וTony Rallo טוני ראלו | Michel Jourdan מישל ז'ורדאן | 1978 |
ריקוד "סלו" לכבוד להקת "הביטלס" |
פילמוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]- השנה - התפקיד - שם הסרט
- 1960 : Plein soleil : Marge Duval (מארז' דיוואל ב"שמש מלאה", במאי: רנה קלמאן)
- 1961 : Saint Tropez Blues : Anne-Marie (אן-מארי ב"סן טרופה בלוז" - יחד עם השחקן ז'אק איז'לן, במאי- מרסל מוסי)
- 1961 : Fille aux yeux d'or ("הנערה בעלת עיני זהב"). כותרת הסרט הפכה לכינוי שלה. במאי - ז'אן גבריאל אלביקוקו
- 1961 : Les Amours célèbres, sketch Les comédiennes : Mlle Georges (מדמואזל ז'ורז' במערכון "השחקניות" ב"אהבות מפורסמות") במאי - מישל בוארון
- 1961 : Le Rouge et le Noir Mathilde de La Mole ("האדום והשחור" לפי הרומן של סטנדאל סרט טלוויזיה, במאי: פייר קרדינל)
- 1962 : Le Rat d'Amérique במאי: ז'אן-גבריאל אלביקוקו
- 1962 : Leviathan : Angèle (אנז'ל ב"לויתן") במאי: לאונאר קז'ל
- 1963 : Cherchez l'idole (חפשו את האידול) במאי:מישל בוארון
- 1963 : À cause, à cause d'une femme : Agathe (אגאת ב"בגלל, בגלל אישה") במאי:מישל דוויל
- 1964 : La Chasse à l'homme : Gisèle (ז'יזל ב"ציד אחרי גברים") במאי: אדואר מולינארו
- 1965 : Cent briques et des tuiles : Ida (אידה ב "מאה לבנים ורעפים") במאי: פייר גרמבלאט
- 1965 : La redevance du fantôme
- 1965 : La Soldatesse ("החיילת")
- 1965 : Marie-Chantal contre le docteur Kha : Marie-Chantal (מארי שנטאל ב"מארי שנטאל נגד ד"ר חא")
- 1967 : Le 13ème caprice : Fanny (פאני ב"הקפריזה השלוש-עשרה")
- 1967 : Jack of Diamonds : Olga (אולגה ב "ג'ק אוף דיימונדס")
- 1970 : La Hobereaute la hobereaute (האשה-בזה ב "הבזה" - אופרה מדוברת מאת ז'אק אודיברטי, בעיבודו של פיליפ לאיק, בימוי ז'ורז' ויטאלי, -
- 1972 : Le Petit Poucet : la reine (המלכה ב"אצבעוני")
- 1979 : Flic ou voyou : Edmonde Puget-Rostand (אדמונד פיז'ה-רוסטאן ב"שוטר או שודד")
- 1982 : Les Diplômés du dernier rang : Dominique (דומיניק ב"דיפלומטים הזוטרים")
- 1982 : Que les gros salaires lèvent le doigt ! : Rose (non créditée au générique)
(רוז - לא מוזכרת בין המשתתפים, ב"בעלי המשכורות הגבוהות שירמו יד")
- 1984 : Les Morfalous : Hélène Laroche-Fréon (הלן לארוש-פראון ב les Morfalous, לצידו של ז'אן-פול בלמונדו, במאי:אנרי ורניי)
- 1984 : Joyeuses Pâques : Sophie Margelle (סופי מרז'ל ב"פסחא שמח")
- 1985 : Le Pactole : Greta Rousselet, גרטה רוסלה ב"פקטולוס")
- 1985 : Tangos, l'exil de Gardel : Mariana (מריאנה ב"טאנגוס, הגלות של גרדל
- 1987 : La Piovra 3 : Anna Antinari (אנה אנטינארי בסדרת הטלוויזיה האיטלקית "האוקטופוס" 3
- 1987 : Sale destin : Marthe Marboni (מארת מרבוני ב "גורל ארור")
- 1987 : Fucking Fernand : Lotte (לוטה ב"פרננד הדפוק")
- 1987 : Il est génial papy ! : Louise (לאויז ב"פאפי הוא גאון")
- 1989 : La Folle journée ou Le mariage de Figaro : La comtesse(הרוזנת ביום המטורף או נישואי פיגארו")
- 1990 : L'Avaro : comtesse Isabella Spinosi (הרוזנת איזבלה ספינוזי ב "הקמצן")
- 1990 : Présumé dangereux : Théa (תאה ב"לכאורה מסוכן")
- 1992 : Tutti gli uomini di Sara : la mère de Sara (אמה של שרה ב"כל הגברים של שרה")
- 1995 : Ainsi soient-elles : La mère de Marie (אמה של מאריה ב"שיהיו ככה")
- 1995 : Dis-moi oui... : Mme Villiers (גברת וילייה ב "תגיד לי או ש...)
- 1996 : Tykho Moon : Éva (אווה ב"טיכו מון")
- 1997 : Héroïnes : Sylvie (סילביה ב"הגיבורות")
- 1997 : C'est la tangente que je préfère : Pétra la vérité (פטרה "האמת" ב"אני מעדיף הקו המשיק")
- 2000 : Jeux pour mourir ("משחקי מוות")
- 2001 : Le Syndrome de l'adhésif ("תסמונת הדבק")
- 2003 : Le Président et la voyante (הנשיא ומגדת העתידות")
- 2008 : Les Bureaux de Dieu ("משרדי אלהים")
שירים של יוצרים ישראלים בביצועה
[עריכת קוד מקור | עריכה]שם השיר | מלחין | מילים | שנת הפרסום |
מבצעים ידועים אחרים, הערות |
---|---|---|---|---|
"תגידו לו", במקור - "כפל (שיר)" - מישהו בוכה בי... | נחום היימן | מילים בצרפתית Eddie Marnay אדי מארנה, המילים במקור העברי: יהודה גור אריה | 1969 | חוה אלברשטיין |
השקד | שיר מקדוני סלאבי בעיבוד נחום הימן | מילים בצרפתית - Eddie Marnay אדי מארנה
שם השיר בעברית: אורן מול הים |
1969 | ריבי בן בס"ט |
Mes bouquets d'Asphodèles ״זרי העירית שלי״, במקור ״מרדף״ | נחום היימן | מילים בצרפתית מארי לאפורה (תחת שם העט Françoise They), המילים במקור העברי: ירון לונדון | 1969 | חוה אלברשטיין |
A qui la faute, בעברית "ארץ שבעת מינים" | נחום היימן | מילים בצרפתית :Eddy Marnay | 1969 | חני ליבנה |
Nitzanim, בעברית "ניצנים" | נחום היימן | מתוך שיר השירים | 1969 | הגבעטרון |
שיר ביידיש בביצועה:
צימוקים ושקדים, מילים ולחן: אברהם גולדפאדן, ביצועים ב-1968 וב-2005.
ספריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]- 1981 - מעשיות ואגדות מחיי - נובלות Contes et légendes de ma vie privée
- 2001 - Mes petites magies, livre de recettes pour devenir jeune (כישופים קטנים, ספר מתכונים להיות צעיר)
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- Alain Wodrascka, Laurent Ruquier,Pierre Cornette de Saint-Cyr - Marie Laforêt: Arrêt sur images (coll.Les Géants de la chanson) Editions Didier Carpentier, 2005 SBN|2841673634 (אלן וודרסקה, לוראן ריקייה ופייר קורנט דה סן-סיר - מארי לאפורה: מבט אל התמונות בית הוצאה לאור דידייה קרפנטייה 2005 - בצרפתית)
- Alain Wodrascka - Marie Laforêt - Portrait d'une star libre, Ed. Didier Carpentier, 2009
ISBN|978-2-84167-612-5 (אלן וודרסקה - מארי לאפורה - דיוקנה של כוכבת חופשייה - הוצאת דידייה קרפנטייה, 2009)
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]מארי לאפורה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
מארי לאפורה, באתר AllMovie (באנגלית)
מארי לאפורה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
מארי לאפורה, באתר AllMusic (באנגלית)
מארי לאפורה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
מארי לאפורה, באתר Discogs (באנגלית)
- מארי לאפורה, באתר Genius
- Soulac-en-Médoc - Photos de Richard Zebulun, ed. Cairn, 2009 סולאק- אן- מדוק - ספר עם צילומים מאת רישאר זבולון, הוצאת קרן, 2009.
- ראיון על חיי המשפחה בטלוויזיה
- נתונים ביוגרפיים לפי המגזין ז'נאלוז'י Généalogie Magazine Nr 294. 2010
- מארי לאפורה, בין ידועני שווייץ
- קורות חייה לפי טלה - מלודי
- biographie, archives de la ביוגרפיה ב" ארכיון של מוזיקת השבוע" musique de la semaine
- ראיון טלוויזיוני על מקום הדת
- כתבה על הקריירה שלה, 2005
- Pierre Saka,Yann Plougastel (dir.) - La Chanson française et francophone,Guide Totem, Larousse/HER, 1999, ISBN 2-03-511346-6
פייר סאקא ויאן פולוגאסטל - השנסון הצרפתי והפרנקופוני, מדריכי טוטם, לארוס HER 1999.
- על מארי לאפורה באתר גאלא
- מארי לאפורה שרה נחום היימן גרסה צרפתית לשיר "המרדף"
הבציר של האהבה, סרטון באתר יוטיוב
- שפת הים
איוואן, בוריס ואני, סרטון באתר יוטיוב
מנצ'סטר וליברפול, סרטון באתר יוטיוב
Mon amour, mon ami, סרטון באתר יוטיוב
אתה מוצא חן בעיני, סרטון באתר יוטיוב
- אהבה כמו בגיל שש-עשרה
קח אותי אתך, סרטון באתר יוטיוב
קה קאלור לה וידה, סרטון באתר יוטיוב
ירד שלג על יסטרדיי, סרטון באתר יוטיוב
- כפל Dites-lui - מאת נחום הימן ואדי מארנה
- מארי לאפורה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ P.Saka, Y.Plougastel (1999) p. 292
- ^ ראו "אני אוהב אותך" בבסקית=Maïte Zaitout מאיטה סאיטוט באתר www.lexilogos.com
- ^ סטטיסטיקה של השם מאייטנה באתר www.aufeminin.com
- ^ ראה האתר Geneanet
- ^ ריאיון לכתב העת וי. אס. די
- ^ ר. זבולון (R.Zebulun), ספר עם צילומים על היישוב סולאק-סיר-מר
- ^ 1 2 בריאיון למגזין וי אס די VSD
- ^ interview dans l'emission ראיון בתוכנית הטלוויזיה "משפחתי, אני אוהב אותך"
- ^ ידיעה בעיתון הספרדי ABC