Azbuka
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/ZographensisColour.jpg/220px-ZographensisColour.jpg)
Azbuka (az i buki – naziv prva dva slova u poretku) je glagoljička i stara ćirilična abeceda. Nazivi slova predstavljaju riječi koje tvore dugu mnemotehničku rečenicu azъ buky vĕdĕ glagoljǫ dobrĕ jestъ živĕtĕ... – "ja slova znajući govorim dobro je živjeti...".
Glagoljica i ćirilica su usko povezane – dijele nazive slova i uglavnom poredak. Neka slova su imala i brojčanu vrijednost, koja se malo razlikuje između ta dva pisma.
Nazivi slova su originalno na staroslavenskom, i ne navode se svugdje u istom obliku. Tako se slovo vĕdĕ ponegdje naziva i vĕdi.
Pojedina imena prilagođavana su kasnijem jezičnom razvoju u različitim sredinama koje su koristile glagoljicu i ćirilicu, pa je tako npr. črьvь u hrvatskom dalo črv, u bugarskom чръв – črăv, a u ruskom червь – červ´.[1]
Poredak varira u literaturi,[2] za glagoljicu uglavnom za slova črv, ci, ša, šta, te za us, jus, es, jes.
Ćirilica je naslijedila brojčane vrijednosti iz grčkog pisma, a glagoljica ima redom dodijeljene. Međutim, većina se vrijednosti poklapa. U literaturi postoje male razlike oko dodjele većih brojčanih vrijednosti u glagoljici (iznad 1000).[1]
Kada su se slova glagoljice koristila za zapis brojeva, pisala su se između posebnog znaka, tzv. ano teleia (srednje točke, · (Unicode U+0387))
Sljedeća tablica je sažeti pregled glagoljice i stare ćirilice, prateći poredak glagoljice. Slova se mogu podijeliti u tri skupine:
- slova naslijeđena iz grčkog (u ćirilici), odnosno za glasove slične grčkim (az, buki, dobrje...)
- posebna slova za staroslavenske glasove (vjedi, živjeti, dzelo...)
- slova koja su služila samo za transliteraciju grčkih slova, te za zapis brojeva, jer takvih glasova u staroslavenskom nije bilo (frt za fi, thita za theta, ot za omega...)
Imena u tablici su usporedno staroslavenska (kosim slovima) i kroatizirana.
Ime[3] | Glagoljica | Ćirilica | Izgovor (IPA) |
Slovo u hrvatskoj latinici | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
obla | uglata | broj | stara | broj | današnja | |||
azъ az | ![]() |
![]() |
1 | ![]() |
1 | А а | /a/ | a |
buky buki | ![]() |
![]() |
2 | ![]() |
2 | Б б | /b/ | b |
vĕdĕ vjedi | ![]() |
![]() |
3 | ![]() |
В в | /v/ | v | |
glagoljǫ glagolju | ![]() |
![]() |
4 | ![]() |
3 | Г г | /g/ | g |
dobrĕ dobrje | ![]() |
![]() |
5 | ![]() |
4 | Д д | /d/ | d |
jestъ jest | ![]() |
![]() |
6 | ![]() |
5 | Е е | /ɛ/ | e |
živĕtĕ živjeti | ![]() |
![]() |
7 | ![]() |
Ж ж | /ʒ/ | ž | |
Ʒĕlo dzjelo | ![]() |
![]() |
8 | ![]() |
6 | Ѕ ѕ (makedonska ćir.) | /dz/ | dz |
zemli zemlji | ![]() |
![]() |
9 | ![]() |
7 | З з | /z/ | z |
ïže iže | ![]() |
![]() |
10 | ![]() |
8 | И и | /i/ | i |
i i | ![]() |
![]() |
20 | ![]() |
10 | І і (bjeloruski i ukr.) | /i/ | i |
g’ervь đerv | ![]() |
![]() |
30 | ![]() |
srpski Ћ ћ i Ђ ђ | /g'/ | ć ili đ | |
kako kako | ![]() |
![]() |
40 | ![]() |
20 | К к | /k/ | k |
ljudьje ljudje | ![]() |
![]() |
50 | ![]() |
30 | Л л | /l/ | l |
myslite mislite | ![]() |
![]() |
60 | ![]() |
40 | М м | /m/ | m |
našь naš | ![]() |
![]() |
70 | ![]() |
50 | Н н | /n/ | n |
onъ on | ![]() |
![]() |
80 | ![]() |
70 | О о | /ɔ/ | o |
pokojь pokoj | ![]() |
![]() |
90 | ![]() |
80 | П п | /p/ | p |
rьci rci | ![]() |
![]() |
100 | ![]() |
100 | Р р | /r/ | r |
slovo slovo | ![]() |
![]() |
200 | ![]() |
200 | С с | /s/ | s |
tvrьdo tvrdo | ![]() |
![]() |
300 | ![]() |
300 | Т т | /t/ | t |
ukъ uk | ![]() |
![]() |
400 | ![]() |
400 | У у | /u/ | u |
frъtъ frt | ![]() |
![]() |
500 | ![]() |
500 | Ф ф | /f/ | f |
hĕrъ hjer | ![]() |
![]() |
600 | ![]() |
600 | Х х | /x/ | h |
otъ ot | ![]() |
![]() |
700 | ![]() |
800 | odg. grčkom Ω više se ne koristi |
/o/ | |
šta šta | ![]() |
![]() |
800 | ![]() |
Щ щ | /ʃt/ | šč | |
ci ci | ![]() |
![]() |
900 | ![]() |
900 | Ц ц | /t͡s/ | c |
črьvь črv | ![]() |
![]() |
1000 | ![]() |
90 | Ч ч | /t͡ʃ/ | č |
ša ša | ![]() |
![]() |
2000 | ![]() |
Ш ш | /ʃ/ | š | |
jerъ jor | ![]() |
![]() |
![]() |
Ъ ъ – "tvrdi znak" | ||||
jery jeri | ![]() |
![]() |
Ы ы – "jeri" | /ɨ/ | ||||
jerь jer | ![]() |
![]() |
![]() |
Ь ь – "meki znak" | ||||
ĕtъ jat | ![]() |
![]() |
![]() |
izbačen iz ruskoga 1917., iz bugarskoga 1945. |
/jæ/ | |||
jo jo | ![]() |
— | — | Ё | /jɔ/ | |||
ju ju | ![]() |
![]() |
Ю ю | /ju/ | ju, u | |||
ęsъ es, "mali jus" |
![]() |
![]() |
više se ne koristi | /ɛ̃/ | ||||
jęsъ jes, "jotirani mali jus" |
![]() |
![]() |
više se ne koristi | /jɛ̃/ | ||||
ǫsъ us, "veliki jus" |
![]() |
![]() |
više se ne koristi | /ɔ̃/ | ||||
jǫsъ jus, "jot. veliki jus" |
![]() |
![]() |
više se ne koristi | /jɔ̃/ | ||||
thita thita | ![]() |
![]() |
9 | više se ne koristi | /f/ | |||
ižica ižica | ![]() |
![]() |
izb. iz ruskoga 1917. | |||||
je, "jotirani e" |
![]() |
više se ne koristi | /jɛ/ | |||||
ksi ksi | ![]() |
više se ne koristi | /ks/ |
- ↑ a b Michael Everson and Ralph Cleminson, "Revised proposal for encoding the Glagolitic script in the UCS", ISO/IEC JTC1/SC2/WG2 N2555, dostupno ovdje Arhivirana inačica izvorne stranice od 10. srpnja 2007. (Wayback Machine)
(PDF)
- ↑ Michael Everson, "Revised proposal for encoding the Glagolitic script in the UCS", ISO/IEC JTC1/SC2/WG2 N1931, dostupno ovdje
(PDF)
- ↑ nazivi glagoljskih slova su originalno na staroslavenskom, koji ima neke glasove kojih u hrvatskom nema. Prilagodba originalnih naziva na hrvatski nije jednoznačna. Nazivi ovdje su prema tablici u Hrvatskoj općoj enciklopediji, svezak 4, "Glagoljica", s tim da se nazalni glasovi ę i ǫ, koji se u enciklopediji bilježe kao en i on, zamjenjuju s e i u, što su najčešći odrazi tih glasova u hrvatskom (stsl. imę, rǫka prema hrv. ime, ruka). To donekle odstupa od uvriježenih naziva u dijelu literature.
|