Prizma
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Hexagonal_Prism_BC.svg/220px-Hexagonal_Prism_BC.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Prizma je poliedar određen s dva sukladna poligona koji leže u paralelnim ravninama i imaju paralelne odgovarajuće stranice. Ako su svi bočni rubovi okomiti u odnosu na bazu onda je prizma uspravna. Ona je pravilna ako su joj baze pravilni mnogokuti.
Ako su baze paralelogrami tada se prizma naziva paralelepiped i ima šest strana. Posebni slučajevi paralelepipeda su
- kvadar kojem su baze pravokutnici
- kocka kojoj su baze kvadrati
Visina h prizme je dužina okomice koja je spuštena iz bilo koje točke jedne baze na ravninu druge baze.
gdje je B površina baze, a h visina prizme.
Volumen kocke V = a3
Volumen kvadra V = abc
gdje je B površina baze, a M površina plašta.
Oplošje kocke O = 6a2
Oplošje kvadra O = 2(ab + ac + bc)
Prizma je pravilna ako je uspravna te joj je baza pravilan mnogokut. Kocka je četverostrana pravilna prizma.
Oplošje pravilne prizme 2 B + P, gdje je B površina baze, a P površina pobočja.
Površina baze:
gdje je baza pravilan n-terokut, a je duljina brida baze.
Površina pobočja:
gdje je baza pravilan n-terokut, a je duljina brida baze, a h je visina prizme.