2020-as bolíviai választások
2020. október 18-án előrehozott választásokat tartottak Bolíviában.[1] A választások eredménye felülírta a 2019. októberi választások eredményét, amit az elnyúló politikai válság miatt érvénytelenítettek.
A teljesen új tagokból felállt bolíviai választási bizottság először 2020. május 3-ra írta ki a választásokat.[2] Azt azonban a lefolyóban lévő Covid19-pandémia miatt elhalasztották,[3] először szeptember 6-ra majd pedig 2020. október 18-ra. Az utóbbi időpontot egy 2020. augusztus 13-án elfogadott törvény erősítette meg, amire azért volt szükség, mert a korábbi dátumeltolásokat utcai blokádok és tüntetések követték.[4]
A következő pártok illetve pártszövetségek indultak a megmérettetésen: a Mozgalom a Szocializmusért (MAS-IPSP), mely 2019. augusztusa előtt kormányon volt, a Civil Közösség (CC), az újonnan létrejött Creemos (Hozzunk Létre/Hiszünk) szövetség, az Előre a Győzelemért és a Nemzeti Akció Párt (PAN-BOL). Carlos Mesa (CC) és Chi Hyun Chung (FPV) elnökjelöltek végeztek a második illetve harmadik helyen a megsemmisített eredményű 2019-es választásokon, Luis Arce volt a MAS jelöltje, aki ebben a posztban a MAS volt elnökét, Evo Moralest váltotta, Feliciano Mamani pedig Ruth Nina helyét vette át mint a PAN-ból jelöltje. Jeanine Áñez ideiglenes elnök, Jorge Quiroga volt elnök és María de la Cruz Bayá mind indultak a választásokon, de azok megtartása előtt visszaléptek.
Előzmények
[szerkesztés]2019-es választás
[szerkesztés]2019. november 10-én 19 napnyi tüntetés után a megkérdőjelezett 2019-es kétséges tisztaságú bolíviai elnökválasztás után, azt követően, hogy az OAS jelentése szerint szabálytalanságok voltak a választás lebonyolításában, az ország hadserege és rendőrsége lemondásra kényszerítette a megválasztott Morales elnököt. Miután Williams Kaliman tábornok bejelentette, hogy a hadsereg Morales nyilvános lemondását követeli, aminek több magas rangú vezetővel közösen eleget tett. Többen a családjuk biztonságát hozták fel a lemondás mögötti érvül. Mexikó másnap menedékjogot ajánlott Moralesnek, amit ő harmadnap elfogadott.[5][6]
Mivel Álvaro García Linera alelnök, Adriana Salvatierra, a szenátus elnöke és Víctor Borda, a képviselőház elnöke is lemondott, nem volt olyan ember, aki az alkotmány szerint átvehetné a pozíció betöltését. Ezen felül Rubén Medinaceli, a szenátus első elnökhelyettese is lemondott.[7] A baloldali Jeanine Áñez, a szenátus második elnökhelyettese volt a legmagasabb rangú, hivatalban lévő vezető, így bejelentette, hogy kész elvállalni az átmeneti elnöki pozíciót, míg le nem zajlanak a választások. Így 2019. november 12-én Áñez elfogadta a Szenátus elnöke címet, amivel hivatalosan is kinevezhették. Ezen pozíció hatására már az alkotmány alapján bejelenthette, hogy ő Bolívia ügyvezető elnöke. A hivatal megszerzését hivatalosan a Többnemzetiségű Alkotmányozó Tanács hagyta jóvá, ebben kifejtették, hogy „ipso facto” a 2001. július 31-i 0003/01 számú alkotmányos határozat által lefektetett precedens alapján ő töltheti be a pozíciót.[8][9]
November 20-án Evo Morales felajánlotta, hogy amennyiben visszatérhet Bolíviába, és ott kitöltheti a periódusát, akkor nem indul az elnökválasztáson.[10]
Aznap az új átmeneti kormány benyújtotta a parlamentnek egy új választáshoz vezető törvénycsomag első részét. A szenátus két házának meg kellett vitatnia a javaslatot, mely szerint az október 20-i választás érvénytelen volt, és a törvény elfogadásától kezdődően 15 napon belül ki kell jelölni az új választási tanácsot. Így akarták kikövezni a következő választások előtt az utat.[11] A Morales Szocializmusért Mozgalma (MAS) és az Morales-ellenes törvényhozók által közösen beterjesztett javaslatot november 23-án elfogadták. Ebben többek között megtiltották, hogy Morales induljon a választáson.[12] Ezért cserébe Áñez kivonja a tüntetések helyszíneiről a rendőröket. Ennek ellenére néhány állami vállalatnál továbbra is ott maradt néhány rendőr, hogy „megelőzhessék a vandalizmust”. Ezen kívül kiadtak egy bizonyítványt, mely szerint a hadsereg tagjait nem lehet bíróság elé állítani, szabadlábra helyeztek több Morales-párti rabot, a törvényhozókat és néhány más tisztviselőt megvédtek a támadásoktól, azok hozzátartozói pedig, akik életüket vesztették, kártérítést kapnak. Az elnök röviddel annak elfogadása után jóváhagyta a törvényt.[13]
Áñez jelöltsége
[szerkesztés]December 5-én Áñez bejelentette, hogy nem kívánja magát jelöltetni, és nem nevez meg olyan jelöltet, akit ő támogatna.[14] 2020. január 15-én az elnök személye melletti miniszter, Yerko Núñez megerősítette ezt, mikor azt mondta: „[Áñez] nem lesz jelölt. Az elnök már többször is kifejezte, hogy nem lesz elnökjelölt, ez a béke, az átmenet és a menedzselés kormánya, mert az államapparátust nem lehet leállítani”.[15]
Korábbi ígéreteivel ellentétben azonban 2020. január 24-én Áñez bejelentette, hogy mégis indul a posztért.[16] Egy, a bolíviai Los Tiempos-ban megjelent közvélemény-kutatás eredményei alapján a megkérdezettek 43%-a szerint „jó munkát végzett ideiglenes elnökként” (a 27%-os résszel ellentétben, akik szerint a teljesítménye „nagyon rossz” volt, csak 24% gondolja azt, hogy indulnia kellene a választásokon. Ugyanezen a közvélemény-kutatáson a válaszadók 63%-a értett egyet azzal az állítással, mely szerint „ideiglenes elnökként Jeanine Áñeznek csak ki kellene írnia a szavazást, de nem szabadna kihasználnia az előnyeit, mint hatalmon lévő elnökjelölt”.[17] 2020. szeptember 17-én egy olyan közvélemény-kutatás jelent meg, mely szerint a szavazatok 40%-ával Luis Arce a legtámogatottabb elnökjelölt, ő pedig a negyedik helyen végezne. Áñez bejelentette jelöltségének a végét, mert nem akarta azt megkockáztatni, hogy megoszoljanak a szavazatok a konzervatív jelöltek között.[18]
A választások elhalasztása és blokádok
[szerkesztés]2020 márciusában a Legfelsőbb Választási Tanács bejelentette, hogy a választásokat és az ahhoz fűződő tevékenységeket elhalasztják, mivel különleges intézkedéseket vezettek be a Covid19 elleni harcban. Ezzel a lépéssel az összes nagyobb párt egyetértett, mint ahogy abban is, hogy a választás időpontját a közegészségügyi helyzetet figyelembe véve a nemzeti parlament egy későbbi időpontban választja ki.[19][20]
2020. június 22-én Áñez aláírt egy törvényt, melyet korábban a ház is megszavazott arról, hogy a választásokat szeptember 6-án tartsák meg, a megválasztott választási bizottsági tagok pedig november közepéig–végéig tartsák meg a tisztségüket.[21][22][23]
2020. július 23-án a Többnemzetiségű Választási Szervezet bejelentette, hogy a választást október 18-ra rakják át, mert az egészségügyi előrejelzések szerint a járvány csúcsa augusztus végére, szeptember elejére várható.[24][25]Evo Morales elítélte a késleltetést, ami szerinte egy alkotmányba ütköző próbálkozás arra, hogy a jelenlegi elnök hatalmon maradjon, és több csoport, így a Bolíviai Munkások Centruma is tüntetést és blokádot szervezett.[26][27] A választási bizottság, szakértők és a MAS tagjai nem tartják az eljárást alkotmányellenesnek.[28][29] Jaime Paz Zamora, az ország volt elnöke, a Forradalmi Baloldali Mozgalom tagja kritizálta Moralest, mivel ő támogatta a blokádokat, amibe 33 koronavírusos beteg belehalt, mivel nem jutott oxigénhez.[30] Morales később elfogadta a TSE döntését, mikor már élénkebb lett az ellenállás.[31] A Mercados y Muestras egyik közvélemény-kutatása azt mutatta, a megkérdezettek 59%-a szerint a MAS állhat a gyógyszer- és élelmiszerhiány mögött, 65% pedig elítélné a tüntetések mögött állókat.[32] A párt tagadta, hogy köze lenne a történtekhez.[33] Több helyen dinamittal rombolták szét a főútvonalakat, két katonát pedig brutálisan megvertek a tüntetők.[34] Santa Cruzban, Potosiban, Cochabambában és más városokban is felfegyverkeztek a tüntetők, így már könnyebben okozhattak kárt a rendőrökben és az építményekben.[35][36][37]
2020. augusztus végén és szeptember elején nagy adag robbanószerre és fegyverre csaptak le, amiről azt feltételezték, hogy a mexikói drogkartelekhez és a MAS által támogatott csoportokhoz köthetőek.[38] Ez azokat a félelmeket támogatta, melyek szerint törvénytelen csoportok megpróbálják destabilizálni az elkövetkező választásokat.[39][40]
Választási rendszer
[szerkesztés]Bolívia elnökét egy megváltoztatott kétfordulós rendszerben választják meg. A jelöltet akkor tekintik győztesnek, ha a szavazatok több mint 50%-át megszerezte, vagy a megszerzett szavazatok aránya 40% fölött van, és 10 százalékponttal megelőzi a legjobb helyezést elért riválisát.[41] Ha egyik állítás sem igaz, a második fordulón a két legtöbb szavazatot kapott jelölt verseng.[42]
A Képviselőház 130 tagját (a hét speciális terület képviselői kivételével) a további tag rendszerrel választják ki. 63 helyet egyéni képviselői körzetekben osztanak ki, további 60 helyet pedig zárt listákról töltenek fel, ahol a bejutási határ 3%. A többi helyet régiónként arányosan osztják ki úgy, hogy megnézik, hányan szavaztak az elnökjelöltekre, és kivonják annak a számát, hány képviselőt választottak. A fennmaradó 7 helyet usos y costumbres rendszerrel osztják el az őslakosok között, azon belül pedig az első helyezett kapta meg a parlamenti helyet. Egy választó csak egy körzetben szavazhat, és ő dönti el, hogy a normál vagy a fenntartott helyekre akar szavazni.[43]
A Szenátusnak (Cámara de Senadores) 36 tagja van, melyre a kilenc körzetből lehet jelöltet állítani. Itt is az első jelölt győz rendszerét használják a D'Hondt-módszer szerint.[43] The senate seats are also awarded based on the vote for president.
Bolíviában minden 18. életévét betöltött személynek kötelező szavaznia. A szavazóknak adnak egy kártyát, amivel igazolni tudják, hogy részt vettek a szavazáson. A szavazó nem fér hozzá a bankjánál a pénzhez, ha nem tudja három hónapig bemutatni, hogy valóban szavazott.[44] Emiatt igen magas szokott lenni az érvénytelen szavazatok száma.[45] A választási felméréseken ezeket a szavazatokat érvénytelen/semmis szavazatoknak számítják, és „nem menne el választani” jelzés alatt szerepeltetik.
Elnökjelöltek
[szerkesztés]2020. január 28-ig hivatalosan tíz jelölt jelentette be, hogy indulni kíván az elnöki posztért.[16][46][47][48][49][50][51][52][53][54]
2020. január 18-án a MAS Egységes Csoport része David Choquehuancát és Andrónico Rodríguezt jelölte elnöknek illetve elnökhelyettesnek, Január 19-én Evo Morales bejelentette, hogy a párt jelöltjei Luis Alberto Arce Catacora illetve David Choquehuanca lesznek. Ezt egy szavazás előzte meg a MAS elnökségén belül.[46] Ez a különbség összetűzést okozott a MAS részei között. Ezen felül probléma volt Barolina Sisa és a Tupac Katari Federation részéről is, akik nem vettek részt a választásban.[55][56] Január 21-én a Central Obrera Boliviana (COB) egy harmadik párosítást vitt a grémium elé, mely szerint Choquehuanca párja with Orlando Gutiérrez lett volna. A MAS szenátori elnöke, Eva Copa azt mondta, az ügyet még nem zárták le, a végső döntést pedig a belső gyűlés egy későbbi ülésén hozzák meg.[57][58] Január 24-én egy új jobboldali pártszövetség jött létre „Hiszünk” ("Creemos") névvel, és ők a Camacho-Pumari jeggyel álltak elő.[59] A regisztráció határidejéig a Legfelsőbb Választási Tanács tanács hírei szerint öt politikai csoportot jelentettek be.[60] Január 31-én azonban azt a bejelentést tette, hogy az „Egyesült Nép” jelöltségét törölték, mert nem voltak képesek benyújtani a szükséges dokumentumokat.[61]
2020. júliusban négy különböző politikai párt is előterjesztést nyújtott be a Legfelsőbb Választási Bíróság előtt, melyben azt akarták elérni, hogy Arce ne indulhasson a választásokon. Azzal érveltek, hogy Arce olyan időpontban hozott nyilvánosságra előrejelzéseket, mikor a választási törvény szerint nem lett volna szabad. 2015-ben hasonló kérés érkezett Ernesto Suárezzel, az ellenzéki UD elnökével szemben mikor az éppen távozó kampányvezér, Carmelo Lens hozott nyilvánosságra adatokat. Így megszűnt Suárez és 227 további UD-jelölt jogi státusza, és törölték a választásokon történő indulásukat.[62]
Október 11-én Jorge Quiroga bejelentette, hogy ő és az általa vezetett csoport visszalép a jelöltségtől.[63]
Párt | Elnökjelölt | Alelnöki jelölt | |
---|---|---|---|
Mozgalom a Szocializmusért (MAS) | Luis Alberto Arce Catacora | David Choquehuanca | |
Civil Közösség[a] | Carlos Mesa | Gustavo Pedraza | |
Hiszünk[b] | Luis Fernando Camacho | Marco Pumari | |
Győzelmi Front[64] | Chi Hyun Chung | Leopoldo Chui | |
Nemzeti Bolíviai Akció Párt | Feliciano Mamani | Ruth Nina |
Küzdelem
[szerkesztés]Az elmúlt 14 évben és azt megelőzően amikor Evo Morales elnök, illetve elnökjelölt volt, mindig visszautasította, hogy bármelyik jelölttel is elnöki vitát folytasson. Ezt azzal indokolta, hogy „csak a néppel van megbeszélnivalója.” [65] 2020. januárban Jeanine Áñez ideiglenes elnök egy olyan javaslatot adott be, mely szerint az elnöki vitén történő részvétel a választás kötelező eleme, lenne a következő választástól, de ezt a MAS ellenőrizte szenátus elutasította.[66][67]
Szeptember 6-án bejelentették, hogy olyan történelmi vitára kerül sor, amilyen már két évtizede nem volt, s melyen minden elnökjelölt részt vesz. A szervezést a Bolíviai Újságírók , médiavállalkozók és mások vállalták magukra, A vitát több mint 80 nemzeti és nemzetközi hírcsatorna közölt, ls a felmérések szerint a műsorok mintegy 5 millió emberhez értek el. A vitát 50 nemzeti vállalat támogatta, a pénzügyi és a műszaki hátteret pedig az Európai Unió, az International Idea, a Konrad Adenauer Alapítvány, valamint Kanada, Németország és Svájc követségei biztosították. Közvetítésekor nézőszám rekordok dőltek meg.[68][69] A MAS jelöltje, Luis Arce a kezdetektől viaskodott, hogy elmondja, részt vesz.e az eseményen. Ő és a párja, a MAS, olyan feltételekhez kötötték a részvételt, hogy ott nem inzultálják őket, majd pedig arra hivatkoztak, hogy ütközik az időpont egy másik interjúval, melyet a Red Unónak ad. Később azt az interjút eltolták, hogy elmehessen a vitára a MAS jelöltje.[70][71] A sugrzás estéjén sem ő, sem a Creemos jelöltje, Luis Camacho nem vett részt. Camacho azt mondta, azért nem vett részt, mert korábban értesült már arról, hogy Mesa sem lesz ott.[72] A Pagina Siete 40 elemzőt megkérdező elemzéséből az derült ki, hogy a legjobban Mesa jött ki a megmérettetésből.[73]
Bár Arce nem vett részt az október 4-i vitán, előző nap élő interjút adott, ahol szintén jelen volt minden elnökjelölt. Ezt a (FAM) a Bolíviai Egyetemek Konföderációja (CUB) szervezte.[74] Az itteni vitaformát olyan kritika érte, mely szerint nem volt lehetősége a jelölteknek a felmerült kritikára válaszolni. Emellett azt is felvetették, hogy a szervezők a MAS szimpatizánsai voltak.[75][76][77] A megjegyzések szerint ez nem vita, hanem „monológ”, „divat bemutató”, „propaganda” volt, a vita definíciójából kifolyólag pedig akár csak részlegesen is valamilyen párbeszédnek illett volna kialakulnia. A vita lefolyását sok olyan körülmény befolyásolta, melyet Luis Arce szabott meg.[78]
Közvélemény-kutatások
[szerkesztés]Első forduló
[szerkesztés]- 2020
Forrás | Dátum(ok)[79] | Luis Arce |
Carlos Mesa |
Jeanine Áñez |
Luis F. Camacho |
Chi Hyun Chung |
Jorge Quiroga |
Feliciano Mamani |
María Bayá |
Nem szavazna |
Határozatlan | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ciesmori [1] | Október 18. (exit poll) | 52,4% | 31,5% | - | 14,1% | 1,6% | - | 0,4% | - | , | - | |
Jubileo [2] | Október 18. (exit poll) | 53,0% | 30,8% | - | 14,1% | 1,6% | - | 0,5% | - | - | - | |
Az ADN visszavonja a jelölést. Bayá jelöltségét törli a TSE[80] | ||||||||||||
Quiroga visszavonja a jelöltségét[81] | ||||||||||||
Ciesmori [3] Archiválva 2020. október 22-i dátummal a Wayback Machine-ben | Szeptember 29–Október 8 | 32,4% | 24,5% | - | 10,7% | 2,4% | 1,3% | 0,4% | 0,4% | 6,1% [c] | 13,2% | |
42.,2% | 33,1% | - | 16,7% | 3,7% | 2,8% | 0,7% | 0,8% | [d] | ||||
Mercados y Muestras [4] Archiválva 2020. október 25-i dátummal a Wayback Machine-ben | Szeptember 20–Október 8 | 27,1% | 27,2% | - | 14% | 2,5% | 1,6% | 0,2% | 0,3% | 7,4% | 19,8% | |
37,2% | 37,4% | - | 19,2% | 3,4% | 2,2% | 0,3% | 0,4% | [e] | ||||
IPSOS [5] | Szeptember 21–Október 4 | 34% | 27,9% | - | 13,8% | 2,6% | 1,6% | 0,2% | 0,5% | - | 19,4% [f] | |
Ciesmori [6] Archiválva 2020. október 17-i dátummal a Wayback Machine-ben | Szeptember 20–Szeptember 29 | 30,6% | 24,7% | - | 12,7% | 2,5% | 1,5% | 0,5% | 0,3% | - | 13,3% | |
CELAG [7]Sablon:Ref | Szeptember 19–Szeptember 29 | 36,4% | 27,9% | - | 12,5% | 2,3% | 2,2% | - | 0,7% | 18[g] | - | |
Áñez visszavonja a jelöltségét[82] | ||||||||||||
Mercados y Muestras SRL [8] Archiválva 2020. november 1-i dátummal a Wayback Machine-ben | Szeptember 5–Szeptember 11 | 25% | 22% | 8% | 8% | 2% | 2% | 0% | 0% | 11[h] | 21 | |
37% | 33% | 12% | 12% | 3% | 3% | 1% | - | [i] | ||||
Jubileo [9] Archiválva 2020. október 21-i dátummal a Wayback Machine-ben | Szeptember 3–Szeptember 7 | 29,2% | 19,0% | 7,7% | 10,4% | 3.2% | 2,0% | 0.4% | 0,6% | 17,7[j] | 9.8 | |
40,3% | 26,2% | 10,6% | 14,4% | 4,4% | 2,8% | 0,6% | 0,8% | [k] | ||||
Ciesmori [10] | 2020. Augusztus 26–Szeptember 3 | 26,2% | 17,1% | 10,4% | 6,2% | 3,3% | 2,5% | 0,6% | 1,0% | 9,3%[l] | 22.7[m] | |
37,3% | 24,2% | 14,4% | 12,4% | 5,9% | 3,8% | 0,7% | 1,3% | [n] | ||||
Mercados y Muestras SRL [11] Archiválva 2020. szeptember 26-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. Augusztus 6–Augusztus 11, | 23% | 23% | 12% | 6% | 2% | 3% | 1% | - | 11% | 19% | |
33% | 32% | 17% | 9% | 3% | 5% | 1% | - | [o] | ||||
Mercados y Muestras SRL [12] Archiválva 2020. október 22-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. Július 11–Július 16, | 24% | 20% | 16% | 5% | 3% | 3% | - | - | 9% | 20% | |
CELAG [13]Sablon:Ref | Június 13–Július 3, | 41,9% | 26,8% | 13,3% | 9,1% | 4,5% | 4,4% | - | - | - | - | |
Az Egészségügyi Világszervezet a Covid19-et járvánnyá nyilvánította. | ||||||||||||
Ciesmori [14] | 2020. március 5–11 | 33,3% | 18,3% | 16,9% | 7,1% | 3,8% | 1,7% | 1,9% | - | 6,2% | 2,8% | |
CELAG [15]Sablon:Ref | 2020. február 10. – március 4. | 33,1% | 17.4% | 20,5% | 7,4% | 5,6% | 1,5% | 1,3% | - | 5,7% | 7,5% | |
Miský Utaha´a [16] Archiválva 2020. október 22-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. február 21–23 | 29,2% | 15,3% | 13,7% | 11,1% | 8,6% | 6,7% | 0,5% | 0,1%[p] | 11,3% | 3,5% | |
Mercados y Muestras SRL [17] Archiválva 2020. október 17-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020, február 14–17. | 27% | 19% | 18% | 12% | 5% | 2% | 0% | - | 7% | 9% | |
Ciesmori [18] Archiválva 2020. október 23-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. február 7–13 | 31,6% | 17,1% | 16,5% | 9,6% | 5,4% | 1,6% | 1,6% | 0,5%[q] | 7,5% | 8,7% | |
Áñez Bejelenti a jelöltségét[83] | ||||||||||||
Arce bejelenti, hogy indul a MAS színeiben[84] |
A regisztráció előtt
[szerkesztés]Forrás | Dátumok[85] | Luis Arce |
Carlos Mesa |
Jeanine Áñez |
Luis F. Camacho |
Chi Hyun Chung |
Jorge Quiroga |
Egyéb | Nem szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Az USA nagykövetsége [19] | 2020. január | 37% | 9% | 9% | 11% | 4% | - | 3% | 7% | 20% |
Mercados y Muestras SRL [20] | 2020, január 9–13 | 26% | 17% | 12% | 17% | 6% | 3% | 2%[r] | 8% | 9% |
- 2019
Forrás | Dátumok | MAS jelöltje |
Carlos Mesa |
Jeanine Áñez |
Luis F. Camacho |
Chi Hyun Chung |
Marco Pumari |
Ortiz Antelo |
Félix Patzi |
Doria Medina |
Jorge Quiroga |
Johnny Fernandez |
Egyéb | Nem szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
style="background:#d02d69", | |||||||||||||||
Ciesmori Archiválva 2020. január 4-i dátummal a Wayback Machine-ben | December 21–30, 2019 | 20,7%[s] | 13,8% | 15,6% | 6,9% | 8,1% | 8,2% | - | - | 1,8% | 1,6% | - | 0,9% | 10,2% | 12,2% |
Mercados y Muestras SRL [21] Archiválva 2020. szeptember 13-i dátummal a Wayback Machine-ben | 20912. december 13–16 | 23%[t] | 21% | - | 13% | 9% | 10% | - | - | - | 2% | - | - | 14% | 8% |
Captura Consulting [22][86][87] | December 5–15, 2019 | 18,4%[u] | 11,9% | 7,5% | 12,8% | 8,5% | - | 3,7% | 2,8% | 2,1% | 1,8% | 1,0% | 2,6% | 5,1% | 21,8% |
12,0%[v] | 13,7% | 10,0% | - | 9,4% | 8,0% | 4,8% | 3,7% | 2,5% | 1,7% | 2,3% | 3,5% | 5,1% | 23,3% | ||
13,6%[w] | 10,6% | 7.3% | 11,1% | 8,4% | 5,7% | 4,2% | 2,6% | 2,2% | 2,7% | - | 11,0%[x] | 3,0% | 17,6% | ||
Mercados y Muestras SRL Archiválva 2020. szeptember 13-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2019. november 26–27 | 16%[y] | 14% | - | 16% | 10% | 16% | - | - | - | - | - | 8% | 8% | 12% |
- [88]Megjegyzés: A Dél-Amerikai Geopolitikai Stratégiai Központ (CELAG) felméréseét Jornada, Yolanda Mamani Cayo és Miguel Serrano is kritizálta, mert állítólag részrehajló volt a Szocialista Mozgalom irányába. Ezt arra alapozzák, hogy az Evo Morález idejében elnökhelyettesként dolgozó Álvaro García Linera is tagja a tanácsadó testületnek.[89] Ezen kívül sok embernek van nyilvánosan is felvállalt pártpreferenciája.[90] Ez a szervezet nem kapott engedélyt a TSE-től arra, hogy közvélemény kutatási adatokat hozzon nyilvánosságra.[91][92]
Második kör
[szerkesztés]- Arce v. Mesa
Forrás | Dátum | Arce, | Mesa | Nem szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|
Muestras y Mercados Archiválva 2020. október 25-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. szeptember 20 – október 8. | 32,7% | 50,3% | 7,7% | 9,2% |
Mercados y Muestras Archiválva 2020. október 24-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. szeptember 5–11 | 33% | 47% | 10% | 9% |
Ciesmori | 2020. augusztus 26. – szeptember 3. | 35% | 40,1% | 11%[z] | 13.3%[aa] |
Mercados y Muestras Archiválva 2020. október 22-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. augusztus 6 – 11 | 30% | 47% | 12% | 11% |
Ciesmori | 202. március 5–11 | 42,9% | 41% | 10,4% | 5,7% |
Mercados y Muestras Archiválva 2020. november 2-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. február 14–17 | 37% | 48% | 11% | 4% |
Ciesmori | 2020. február 7--13 | 40,8% | 40.7% | 15.2% | 3.3% |
- Arce v. Áñez
Forrás | Dátum | Arce | Áñez | Nem szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|
Mercados y Muestras Archiválva 2020. október 24-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. szeptember 5–11 | 37% | 38% | 17% | 8% |
Ciesmori | 2020. augusztus 26. – szeptember 3. | 38,9% | 33,9% | 12,4%[ab] | 13,9%[ac] |
Mercados y Muestras Archiválva 2020. október 22-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. augusztus 6–11 | 38% | 39% | 14% | 9% |
Ciesmori | 2020. március 5–11 | 43,2% | 42,6% | 8,3% | 6% |
Mercados y Muestras Archiválva 2020. november 2-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. február 14–17 | 36% | 48% | 12% | 4% |
Ciesmori | 2020. február 7–13 | 42,3% | 43,6% | 10,6% | 3,5% |
- Arce v. Camacho
Forrás | Dátum | Arce | Camacho | Nem Szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|
Ciesmori | 2020. március 5–11 | 46% | 42% | 16% | 5.9% |
Mercados y Muestras Archiválva 2020. november 2-i dátummal a Wayback Machine-ben | 2020. február 14–17 | 40% | 37% | 19% | 4% |
Ciesmori | 2020. február 7–13 | 44.5% | 33.6% | 18% | 3.9% |
- Mesa v. Áñez
Forrás | Dátum | Mesa | Áñez | Nem szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|
Ciesmori | 2020. augusztus 26 – szeptember 3. | 35,9% | 23,1% | 28,4%[ad] | 12,5%[ae] |
Ciesmori | 2020. március 5–11 | 32,6% | 31,6% | 29,6% | 6,2% |
Ciesmori | 2020. február 7–13 | 30,3% | 33,8% | 32,3% | 3,6% |
- Camacho v. Áñez
Forrás | Dátum | Camacho | Áñez | Nem szavazna |
Bizonytalan |
---|---|---|---|---|---|
Ciesmori | 2020. március 5–11 | 15,6% | 41,4% | 37.0% | 6% |
Ciesmori | 2020. február 7–13 | 16,3% | 40,8% | 38,7% | 4,2% |
Lefolyása
[szerkesztés]A választás napja viszonylag békés volt. Wilson Santamaria védelmi miniszterhelyettes azt mondta, két ember próbált meg visszaélni a választási lapokkal La Pazban, a fővárosban, de elfogták őket.[93]
A TSE elnöke a választás lefolyásáról ezt mondta: „a választás napja a demokrácia sikerének a napja volt.”[94] Az Egyesült Nemzetek Szervezete üdvözölte, hogy a „választások rendben, az emberi jogok tiszteletben tartása mellett folytak le.”[95] Az Európai Unió gratulált a választás biztonságos lebonyolításáért Bolíviának, és várja a TSE által közzétett eredményeket.[96]
Megjegyzések
[szerkesztés]- ↑ A koalíció részei a FRI, a JESUCA és a Chuquisaca Para Todos
- ↑ A koalíció részei a PDC és UCS
- ↑ Null 1.3%/Üres 4.8%
- ↑ A bizonytalanokat és a nem szavazókat nem számítva
- ↑ A bizonytalanok és a nem szavazók kivételével
- ↑ Mindent beleszámolva
- ↑ Nem/Üres
- ↑ Nem/Üres
- ↑ A bizonytalan és otthonmaradók számát kivonva
- ↑ 7.1 Üres, 10,6 Érvénytelen
- ↑ A bizonytalan és a nem szavazók értékét kivonva
- ↑ 6.6 Üres, 2.7 Érvénytelen
- ↑ 16.6% Nem döntött, 6.1% titok
- ↑ A bizonytalanok és a nem szavazók kivételével
- ↑ A bizonytalanok és a nem szavazók nélkül
- ↑ Az ADN jelöltjeként
- ↑ Ismael Schabib mint az ADN jelöltje
- ↑ Patzi 1%, Doria Medina 1%
- ↑ Általános MAS-jelölt
- ↑ Andrónico Rodríguez
- ↑ Andrónico Rodríguez
- ↑ David Choquehuanca
- ↑ Luis Arce Catacora
- ↑ Albarracín 1.1%, a többek9,9%
- ↑ Andrónico Rodríguez
- ↑ 10,0 üres, 1.6 érvénytelen
- ↑ 10,6 Nem válaszol, 2.7 nem mondja meg
- ↑ 10.4 Üres, 2.0 érvénytelen
- ↑ 12,2 Nem válaszol, 2,7 Nem mondja meg
- ↑ 22,6 üres, 5.8 érvénytelen
- ↑ 9,6 Nem válaszol, 2,9 Nem mondja meg
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ „Bolivia election delayed to October as pandemic bites, opposition cries foul”, Reuters, 2020. július 24. (Hozzáférés: 2020. július 24.) (angol nyelvű)
- ↑ Para mayo las nuevas elecciones en Bolivia (európai spanyol nyelven). El Vocero de Puerto Rico . (Hozzáférés: 2020. január 4.)
- ↑ Electoral court postpones Bolivia general election over virus. Outlook (India) . (Hozzáférés: 2020. március 22.)
- ↑ Una ley fija el 18 de octubre como fecha tope para las elecciones en Bolivia (spanyol nyelven). ABC , 2020. augusztus 14. (Hozzáférés: 2020. október 17.)
- ↑ Mexico says it would offer asylum to Bolivia's Morales if he sought it, 2019. november 11.
- ↑ „Bolivia crisis: Evo Morales accepts political asylum in Mexico”, BBC News, BBC, 2019. november 12. (Hozzáférés: 2019. november 12.)
- ↑ Faiola, Anthony: Evo Morales resigns as Bolivia's president after OAS election audit, protests. The Washington Post. [2019. november 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 12.)
- ↑ Bolivias Constitutional Court Confirms Legitimacy Of Power Transfer To Anez. UrduPoint . [2019. november 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 14.)
- ↑ COMUNICADO | Tribunal Constitucional Plurinacional. tcpbolivia.bo . [2019. november 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. december 15.)
- ↑ „Evo Morales ofreció no presentarse a elecciones si le permiten regresar a Bolivia y terminar su mandato”, Bloomberg, Infobae, 2019. november 20.. [2019. november 21-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2019. november 29.) (spanish nyelvű)
- ↑ Bolivia government proposes election bill as its seeks path to peace. Reuters , 2019. november 20. [2019. november 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 29.)
- ↑ Bolivia Marks End of Era, as Legislators Rush to Approve New Election Without Evo Morales. The Wall Street Journal , 2019. november 23. [2019. november 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 29.)
- ↑ „Bolivian leader agrees to withdraw military in deal to 'pacify' country”, Reuters, 2019. november 24.. [2019. november 28-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2019. november 25.) (angol nyelvű)
- ↑ Jeanine Áñez no postulará a la Presidencia de Bolivia, según el Gobierno interino. Publicado el 5 de diciembre de 2019. Consultado el 8 de diciembre de 2019.
- ↑ Government clarifies that Jeanine Áñez will not be a candidate for the Presidency (spanyol nyelven). [2020. január 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. január 16.)
- ↑ a b Jeanine Áñez confirma candidatura presidencial para las elecciones generales (európai spanyol nyelven). ATBDigital , 2020. január 24. [2020. október 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. január 24.)
- ↑ Survey approves of Áñez's term as president, but rejects her candidacy. (spanyol nyelven), 2020. január 26.
- ↑ „Bolivia’s Interim President Pulls Out of Election”, Reuters, 2020. szeptember 17. (Hozzáférés: 2020. szeptember 17.) (angol nyelvű)
- ↑ Copa Says Legislative Will Define New Election Date After Quarantine (spanyol nyelven). La Razon , 2020. március 24. [2020. március 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Parties in the electoral race avoid fixing the date of the elections; await quarantine report (spanyol nyelven). La Razon , 2020. március 25. [2020. március 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ After warning of risk, Añez promulgates the law of elections between reproaches of MAS and CC (spanyol nyelven), 2020. június 22. [2020. augusztus 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ See the electoral calendar for 2020 elections, 2020. június 26. [2020. szeptember 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ „Las elecciones en Bolivia se realizarán el 6 de septiembre”, NODAL, 2020. június 3. (Hozzáférés: 2020. június 4.)
- ↑ de 2020, 23 de Julio: El Tribunal Electoral de Bolivia volvió a aplazar las elecciones presidenciales para el 18 de octubre (európai spanyol nyelven). infobae . (Hozzáférés: 2020. július 24.)
- ↑ Bolivian COVID statistics (spanyol nyelven). www.boliviasegura.gob.bo . [2020. szeptember 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 8.)
- ↑ Morales, Evo: Condemnation. Twitter, 2020. július 27. (Hozzáférés: 2020. július 28.)
- ↑ Bolivia: organizaciones de todo el país se suman a la marcha de mañana contra la postergación de las elecciones. Nodal, 2020. július 27. (Hozzáférés: 2020. július 28.)
- ↑ Ex-officials say that the TSE has the power to fix new date. (spanyol nyelven), 2020. július 25. [2020. október 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ MAS Tarija in agreement with postponement of elections (spanyol nyelven), 2020. július 24. [2020. október 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Jaime Paz: Enough, Evo, you have done enough damage to the country during your 14 years. (spanyol nyelven), 2020. augusztus 10. [2020. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Evo supports 18 Oct as date of elections and admits protests have no support. (spanyol nyelven), 2020. augusztus 10. [2021. június 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ 59% blame MAS for August blockades. (spanyol nyelven), 2020. szeptember 16. [2020. szeptember 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ They admit that MAS is behind road blockades. (spanyol nyelven), 2020. augusztus 8. [2020. október 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Blockers carry out brutal beating on two soldiers in Sayari (spanyol nyelven), 2020. augusztus 16.
- ↑ Police reveal that attack in Samaipata was well-organised and show arms and confiscated objects (spanyol nyelven), 2020. augusztus 10.
- ↑ Government investigate source of arms displayed during blockades (spanyol nyelven), 2020. augusztus 30. [2021. június 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Armed groups embed themselves in the COB blockades (spanyol nyelven), 2020. augusztus 16. [2020. szeptember 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Mexican drug cartels linked to seized arms and money, says government. (spanyol nyelven), 2020. szeptember 9.
- ↑ They fear that some seek to destabilize elections. Large amount of weapons, dynamite and money seized., 2020. augusztus 27.
- ↑ Analysts: Armed groups due to the permissiveness of MAS. (spanyol nyelven), 2020. szeptember 7. [2020. október 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ „Will Bolivians give Evo Morales a fourth term?”, BBC, 2019. október 20.. [2019. október 20-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2019. október 21.) (brit angol nyelvű)
- ↑ „El Tribunal Electoral define la eventual segunda vuelta para el 15 de diciembre”. [2019. április 2-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2019. április 2.)
- ↑ a b Bolivia: Ley del Régimen Electoral, 30 de junio de 2010. Lexivox . (Hozzáférés: 2020. október 8.)
- ↑ Voting is compulsory in some countries, 2018. július 20.
- ↑ Singh, Shane P. (2019. január 1.). „Politically Unengaged, Distrusting, and Disaffected Individuals Drive the Link Between Compulsory Voting and Invalid Balloting”. Political Science Research and Methods 7 (1), 107-123. o.
- ↑ a b Evo Morales anunció que Luis Arce será el candidato a presidente del MAS en las nuevas elecciones de Bolivia (európai spanyol nyelven). Infobae . (Hozzáférés: 2020. január 19.)
- ↑ Carlos Mesa se postula como candidato a los próximos comicios de Bolivia. France 24 , 2019. december 3. (Hozzáférés: 2019. december 23.)
- ↑ El líder cívico Luis Fernando Camacho firmó un acuerdo preliminar con el MNR con miras a las elecciones en Bolivia (európai spanyol nyelven). Infobae , 2019. december 2. (Hozzáférés: 2019. december 31.)
- ↑ Patzi anuncia que será candidato a la Presidencia en las próximas elecciones (európai spanyol nyelven). lostiempos.com , 2019. december 28. (Hozzáférés: 2019. december 28.)
- ↑ Chi Hyung Chung confirma que será candidato en las nuevas elecciones (európai spanyol nyelven). Correo del Sur . (Hozzáférés: 2019. december 23.)
- ↑ MNR rompe acuerdo con Fernando Camacho y decide apoyar a Jorge "Tuto" Quiroga (európai spanyol nyelven). fmbolivia.com , 2020. január 22. [2020. március 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. január 22.)
- ↑ Jallalla Bolivia presenta a una mujer aymara como candidata a la vicepresidencia (európai spanyol nyelven). noticiasfides.com , 2020. január 23. (Hozzáférés: 2020. január 23.)
- ↑ Doria Medina será el acompañante de Añez en la carrera electoral (európai spanyol nyelven). paginasiete.bo , 2020. január 31. [2020. október 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. január 31.)
- ↑ Ruth Nina se suma a la lista de candidatos para las elecciones de mayo (európai spanyol nyelven). eldeber.com , 2020. január 27. (Hozzáférés: 2020. január 27.)
- ↑ The social and peasant organizations of the department of La Paz feel betrayed by the decision of Evo Morales (spanyol nyelven), 2020. január 21. [2020. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Morales defends Arce, but more voices of rejection arise (spanyol nyelven), 2020. január 22. [2020. október 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Copa MAS Binomial: We take it as a proposal to be debated (spanyol nyelven), 2020. január 22. [2020. január 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Unity pact accepts the Arce-Choquehuanca (spanyol nyelven), 2020. január 23. [2020. október 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Three parties join to endorse the Camacho-Pumari ticket (spanyol nyelven), 2020. január 24.
- ↑ These are all alliances that submitted their applications for registration before the Supreme Electoral Tribunal. (spanyol nyelven), 2020. január 25.
- ↑ Estas son las Alianzas Políticas habilitadas para las Elecciones Generales 2020. (spanyol nyelven), 2020. január 25.
- ↑ Arce case is boomerang for MAS, but it must be won at the polls (spanyol nyelven), 2020. július 27.[halott link]
- ↑ „«Tuto» declina su candidatura a siete días de los comicios”, www.paginasiete.bo, 2020. október 11.. [2020. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. október 11.) (spanish nyelvű)
- ↑ Chi Hyun Chung confirma candidatura a la presidencia por el FPV (spanyol nyelven). Correo del Sur , 2020. január 30. (Hozzáférés: 2020. január 30.)
- ↑ The long-awaited debate comes on the decisive path of the vote (spanyol nyelven). www.paginasiete.bo , 2020. október 4. [2020. október 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Áñez submits a bill to assembly that raises mandatory debate between candidates (spanyol nyelven). www.lostiempos.com
- ↑ Áñez appeals to ALP to approve bill on obligatory electoral debates (spanyol nyelven). www.lostiempos.com , 2020. január 13.
- ↑ Great Presidential Debate announced for 4th October (spanyol nyelven). El Deber , 2020. szeptember 6.
- ↑ „Debate presidencial alcanza audiencia de más de 2 millones personas en Facebook”, Página Siete, 2020. október 6.. [2020. október 25-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. október 8.) (spanish nyelvű)
- ↑ In 11 days, Arce-MAS put 4 conditions for debate (spanyol nyelven). www.paginasiete.bo.com , 2020. szeptember 23. [2020. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Arce overturns debate podium and gives excuse for not attending (spanyol nyelven), 2020. október 2. [2020. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ Creemos confirm that Camacho did not attend because he was "deceived". (spanyol nyelven). Correa del Sur
- ↑ Of 40 analysts, 69% choose Mesa as the winner of the debate. (spanyol nyelven), 2020. október 5. [2020. október 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 20.)
- ↑ „'We're not used to debating': Rare Bolivia election standoff fizzles as vote nears”, Reuters, 2020. október 4. (Hozzáférés: 2020. október 8.) (angol nyelvű)
- ↑ „“Debate presidencial» de FAM-CUB genera críticas al formato de cuestionarios sin discusión”, Bolivia Nueva Tus historias... tus noticias..., Bolivia Nueva, 2020. október 4.. [2020. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. október 8.) (spanyol nyelvű)
- ↑ The Debate that was not (spanyol nyelven). La Razon , 2020. október 5.
- ↑ Politicians accuse MAS of rigging Saturday's debate (spanyol nyelven). El Deber , 2020. október 4.
- ↑ "Presidential Debate" of FAM-CUB generates criticism of the questionnaire format without discussion (spanyol nyelven). ERBOL , 2020. október 3.
- ↑ Bolivia electoral 2020. 2020.boliviaelectoral.com . [2020. március 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. március 14.)
- ↑ „TSE confirma que tres frentes quedaron fuera de competencia: ADN, Libre21 y Juntos”, 2020. október 15. (Hozzáférés: 2020. október 15.) (spanyol nyelvű)
- ↑ „Boliviens Ex-Präsident Quiroga zieht Kandidatur zurück”, 2020. október 12. (Hozzáférés: 2020. október 12.)
- ↑ „Bolivian interim President Anez withdraws from election race with socialists ahead in polls”, 2020. szeptember 17. (Hozzáférés: 2020. szeptember 17.)
- ↑ „Bolivia's interim President Anez shakes up election race with plan to run”, Reuters, 2020. január 25.. [2023. szeptember 28-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. október 20.) (angol nyelvű)
- ↑ „Morales announces candidates for MAS party in Bolivia's elections”, Reuters, 2020. január 20.. [2023. szeptember 28-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2020. október 20.) (angol nyelvű)
- ↑ Bolivia electoral 2020. 2020.boliviaelectoral.com . [2020. március 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. március 14.)
- ↑ @pepepomacusi: La nueva intención de voto: Bolivia eje central Arce 13.6% Camacho 11.1% Mesa 10.6% Chi 8.4% Jeanine 7.3% Pumari 5.7% Medición 5 a 15 de diciembre 2019 Encuesta de Captura Consulting para Poder y Placer (Tercero de tres escenarios medidos. Acá, medidos Arce, Camacho y Pumari) (angol nyelven), 2019. december 19. (Hozzáférés: 2020. június 7.)
- ↑ @pepepomacusi: La nueva intención de voto: Bolivia eje central Mesa 13.7% Choquehuanca 12.0% Jeanine 10.0% Chi 9.4% Pumari 8.0% Medición 5 al 15 de diciembre de 2019 Encuesta de Captura Consulting para Poder y Placer (Segundo de tres escenarios medidos. Acá, medidos Choquehuanca y Pumari) (angol nyelven), 2019. december 19. (Hozzáférés: 2020. június 7.)
- ↑ Megjegyzés
- ↑ Consejo Consultivo (spanyol nyelven). CELAG . (Hozzáférés: 2020. július 13.)
- ↑ jornada: Celag y su desacertada encuesta (spanyol nyelven). JORNADA , 2020. július 10. (Hozzáférés: 2020. július 13.)
- ↑ Mendoza, Luz: Rafael Correa y García Linera, están detrás de encuestas favorables al MAS (spanyol nyelven). eju.tv . (Hozzáférés: 2020. július 13.)
- ↑ Celag y su desacertada encuesta (spanyol nyelven). JORNADA , 2020. július 10. (Hozzáférés: 2020. július 13.)
- ↑ Polls start closing in 'calm' Bolivian general election (angol nyelven). Deccan Herald , 2020. október 19. (Hozzáférés: 2020. október 19.)
- ↑ https://news.yahoo.com/bolivians-vote-election-expected-bring-122733945.html
- ↑ UN applauds tranquility and order in Bolivian general elections (spanyol nyelven). Pagina Siete , 2020. október 19. [2020. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. október 19.)
- ↑ EU congratulates Bolivia and asks to wait for the official results of the elections. (spanyol nyelven). El Deber , 2020. október 19.