Ankhiszész
Ankhiszész | |
![]() | |
Házastársa | Eriopisz |
Élettársa | Aphrodité |
Gyermekei |
|
Szülei | Kapüsz |
Foglalkozása | politikus |
Tisztsége | Trója királya |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ankhiszész témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/En%C3%A9e_%26_Anchise_Lepautre_Louvre_M.R.2028_noir.jpg/250px-En%C3%A9e_%26_Anchise_Lepautre_Louvre_M.R.2028_noir.jpg)
Ankhiszész görög mitológiai alak, a dardaniai király, Kapüsz és Themisztó fia. Feleségétől, Eriopisztól több lánya született.
Fiatal korában, amikor marhacsordáit legeltette Ída hegyén, Aphrodité szerelmes lett bele, és két fiút szült neki: Aineiaszt és Lűroszt. Mivel Ankhiszész az istennő tilalma ellenére kifecsegte kalandját, Zeusz a villámával nyomorékká sújtotta, más történet szerint megvakította. Publius Ovidius Naso Átváltozások című művének egyik jelentében, amikor több isten is panaszkodik halandó párjának sorsa miatt, Aphrodité is halhatatlanságot kért Zeusztól szerelmének.
A trójai háború kilencedik évében a dardán csapatok is Trója megsegítésére siettek Aineiasz vezetésével, később Ankhiszesz is részt vett a csatában. Trója elfoglalásakor Aineiasz a hátán mentette ki apját egy égő házból. A menekülő Aineiasszal nyugatnak hajózott, és útközben Szicíliában érte a halál, ahol később versenyjátékokat rendeztek a tiszteletére. Amikor a Szibülla útmutatására Aineiász leszállt az alvilágba, Ankhiszész megmutatta fiának Róma későbbi vezetőit és jövendő dicsőségét.
Ankhiszész és Aphrodité szerelme Homérosz himnuszaiban jelenik meg, Vergilius az Aeneis-ben a menekülésükről és Ankhiszész utolsó éveiről ír. Jóslata, amelyet az alvilágban őt meglátogató Aineiasznak mondott, szintén az Aeneisben szerepel: „Tu regere imperio populos, Romane, memento” (Ám a te mesterséged, római, az, hogy uralkodj.)
Források
[szerkesztés]- Apollodórosz: Mitológia. Ford. Horváth Judit. Budapest: Európa. 1977.
- Ovidius: Átváltozások. Ford. Devecseri Gábor. Budapest: Európa. 1982. ISBN 963-07-2452-9
- Ókori lexikon I–II. Szerk. Pecz Vilmos. Budapest: Franklin Társulat. 1902–1904.
- Szabó György: Mitológiai kislexikon. Budapest: Könyvkuckó. 1998. 44. o. 963 9077 71 2
- Tótfalusi István: Ki kicsoda az antik mítoszokban