Akmens laikmets
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Scandinavian_Stone_Age_axe_and_knife.jpg/235px-Scandinavian_Stone_Age_axe_and_knife.jpg)
Akmens laikmets ir senākais cilvēces attīstības posms, kad darbarīki un ieroči tika izgatavoti no akmens (it īpaši no krama), koka, kauliem un citiem dabā pieejamajiem materiāliem. Akmens laikmets tiek dalīts trīs periodos: paleolītā (senajā), mezolītā (vidējā) un neolītā (jaunajā akmens laikmetā). Akmens laikmeta sākums tiek datēts ar senāko atrasto darbarīku vecumu, kas ir aptuveni 2,6 miljonus gadu veci,[1] bet beigas ar pāreju uz bronzas laikmetu, kas dažādās pasaules vietās notika atšķirīgos laikos aptuveni pirms 6000-8000 gadiem (dažās atsevišķās vietās beidzās stipri vēlāk). Akmens laikmetā cilvēki galvenokārt bija mednieki un vācēji, un ķēra zivis. Tikai neolītā tika izgudrots kaplis, un cilvēki pievērsās lauksaimniecībai un lopkopībai. Cilvēki dzīvoja apvienojušies ciltīs.
Sākums un beigas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Akmens laikmets sākās apmēram pirms 2,6 miljoniem gadu, kad pirmie cilvēki (pirmscilvēki, arī pirmshominīdi) sāka izgatavot darbarīkus.[1] Akmens laikmets pārgāja bronzas laikmetā, kad metālapstrādes attīstība padarīja izplatītus bronzas darbarīkus. Dažos reģionos gan pārgāja uzreiz uz dzelzs darbarīkiem un dzelzs laikmetu.
Uzskata, ka Tuvajos Austrumos un Dienvidaustrumāzijā akmens laikmets beidzās ap 6000. gadu p.m.ē., Eiropā, pārējā Āzijā un Āfrikā — 4000 gadus p.m.ē., bet Amerikas civilizācijās tas turpinājās līdz 2500. gadam p.m.ē.
Periodi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Akmens laikmetu iedala trijos periodos:
- Paleolītā jeb senajā (agrajā) akmens laikmetā;
- Mezolītā jeb vidējā akmens laikmetā;
- Neolītā jeb jaunajā (vēlajā) akmens laikmetā.
Cilvēki akmens laikmetā
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Sten%C3%A5ldersd%C3%B6s%2C_Tj%C3%B6rn.jpg/200px-Sten%C3%A5ldersd%C3%B6s%2C_Tj%C3%B6rn.jpg)
Apmetnes cilvēki sāka veidot jaunajā akmens laikmetā. Tās nepieciešamības gadījumā varēja viegli savākt, piemēram, lai pārceltos uz citu vietu. Plaši tika apdzīvotas arī alas un dabīgi patvērumi klintīs. Akmens laikmets Eiropā beidzās līdz ar pēdējo ledus laikmetu. Līdz ar to svarīgākā akmens laikmeta iezīme bija cilvēka pielāgošanās mainīgajiem apkārtējiem dzīves apstākļiem, ārējiem faktoriem. Pakāpeniski zināšanas, dažādi darbarīku un citi uzlabojumi, salīdzinājumā ar ārējiem faktoriem, sāka spēlēt arvien nozīmīgāku lomu.
Akmens laikmeta attēlošana mūsdienu popkultūrā
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]1960. gadu amerikāņu animācijas seriāls "Flinstoni" bija viena no visu laiku populārākajām animācijas filmām. Tā darbība norisinās dīvaini attīstītā akmens laikmeta pilsētā Bedrokā, kur cilvēkiem ir pieejamas mūsdienu tehnoloģiju primitīvas versijas, piemēram, televizori un automobiļi, kas darināti no akmens.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 «Early Stone Age Tools» (angliski). The Smithsonian Institution's Human Origins Program. Skatīts: 2012-04-01.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Akmens laikmets.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- with miguel/ Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
|
|