Det demokratiske borgerparti
Det demokratiske borgerparti | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | Tsjekkia | ||
Leder(e) | Petr Fiala (18. januar 2014–) | ||
Grunnlegger(e) | Václav Klaus | ||
Grunnlagt | 21. april 1991 | ||
Hovedkvarter | Praha | ||
Antall medlemmer | 14 123 (1. april 2016)[1] | ||
Ideologi | Konservatisme euroskeptisisme markedsliberalisme | ||
Politisk posisjon | Sentrum-høyre høyresiden | ||
Europeisk tilknytning | Europeiske konservative og reformatorer | ||
Internasjonal tilknytning | Den internasjonale demokratiske union | ||
Nettsted | www.ods.cz (cs) | ||
Det demokratiske borgerparti (tsjekkisk: Občanská demokratická strana, ODS) er et liberalkonservativt politisk parti i Tsjekkia. Det regnes til den konservative partifamilien.
Kommunistregimet i Tsjekkoslovakia falt under fløyelsrevolusjonen i 1989, etter påtrykk fra demokratibevegelsen Borgerforum. Motsetninger innen Borgerforum kom snart til overflaten. Václav Klaus og andre frimarkedstilhengere brøt ut og dannet Det demokratiske borgerparti i 1991. Klaus ble Tsjekkias første statsminister etter den fredelige delingen av Tsjekkoslovakia ved utgangen av 1992. Partiet ønsket egentlig å unngå statsdelingen.[2][3]
Det demokratiske borgerparti har vært utenriks- og sikkerhetspolitisk orientert mot Storbritannia og USA.[4][5] Partiet har vært pådrivere for Tsjekkias NATO-medlemskap og oppfordret til å stemme for EU-medlemskap ved folkeavstemningen i 2003. Partiet er likevel motstrebende til europeisk integrasjon og har forhindret at Tsjekkia har blitt med i eurosonen.[4][6] Partiets representanter i Europaparlamentet er tilsluttet Gruppen av europeiske konservative og reformatorer, som Det demokratiske borgerparti grunnla sammen med de britiske toryene.[5][7]
Etter en politisk skandale og påfølgende regjeringskrise i 2013 har Det demokratiske borgerparti hatt et formalisert samarbeid med partiene TOP 09 og KDU–ČSL. Samarbeidet heter på tsjekkisk Spolu, «Sammen». I 2021 kom de tilbake til regjeringsmakten,[8] og i 2023 støttet de Petr Pavels kandidatur i presidentvalget.[9]
Partiledere
[rediger | rediger kilde]Partileder | Tiltrådte | Fratrådte | Kommentar | |
---|---|---|---|---|
Václav Klaus | ![]() |
21. april 1991 | 15. desember 2002 | Statsminister 1992–1997, president 2003–2013 |
Mirek Topolánek | ![]() |
15. desember 2002 | 13. april 2010 | Statsminister 2006–2009 |
Petr Nečas | ![]() |
20. juni 2010 | 17. juli 2013 | Statsminister 2010–2013 |
Petr Fiala | ![]() |
18. januar 2014 | Statsminister siden 2021 |
Valghistorikk
[rediger | rediger kilde]Om Det demokratiske borgerparti har stilt i valgforbund med andre partier, er stemmetall for hele valgforbundet, mens mandattallet er for partiet alene.
- Valg til Tsjekkias deputertkammer
Valg | Stemmer | Mandater | |
---|---|---|---|
# | % | ||
1992 | 1 924 483 | 29,7 | 66 / 200
|
1996 | 1 794 560 | 29,6 | 68 / 200
|
1998 | 1 656 011 | 27,7 | 63 / 200
|
2002 | 1 166 975 | 24,5 | 58 / 200
|
2006 | 1 892 475 | 35,4 | 81 / 200
|
2010 | 1 057 792 | 20,2 | 53 / 200
|
2013 | 384 174 | 7,7 | 16 / 200
|
2017 | 572 962 | 11,3 | 25 / 200
|
2021 | 1 493 905 | 27,8 | 34 / 200
|
- Valg til Tsjekkias senat
Alle resultatene er fra 2. valgomgang.
Valg | Stemmer | Mandater | |
---|---|---|---|
# | % | ||
1996 | 1 134 044 | 49,2 | 32 / 81
|
1998 | 210 156 | 39,1 | 26 / 81
|
2000 | 166 133 | 29,5 | 22 / 81
|
2002 | 284 537 | 34,6 | 26 / 81
|
2004 | 257 861 | 53,8 | 37 / 81
|
2006 | 289 568 | 50,4 | 41 / 81
|
2008 | 266 731 | 32,4 | 35 / 81
|
2010 | 225 708 | 33,1 | 25 / 81
|
2012 | 117 990 | 23,0 | 15 / 81
|
2014 | 53 149 | 11,2 | 14 / 81
|
2016 | 48 609 | 11,5 | 10 / 81
|
2018 | 116 736 | 27,8 | 16 / 81
|
2020 | 82 377 | 18,2 | 18 / 81
|
2022 | 111 071 | 23,2 | 24 / 81
|
- Valg til Europaparlamentet
Valg | Stemmer | Mandater | |
---|---|---|---|
# | % | ||
2004 | 700 942 | 30,0 | 9 / 24
|
2009 | 741 946 | 31,5 | 9 / 22
|
2014 | 116 389 | 7,7 | 2 / 21
|
2019 | 344 885 | 14,5 | 4 / 21
|
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ https://moje.ods.cz/; besøksdato: 4. februar 2017.
- ^ Hanley, Sean (2008). The New Right in the New Europe: Czech Transformation and Right-wing Politics, 1989–2006 (engelsk). London: Routledge. ISBN 978-0-415-34135-6.
- ^ Hanley, Sean (2006). «Blue Velvet: The Rise and Decline of the New Czech Right». I Szczerbiak, Aleks og Hanley, Seán. Centre-Right Parties in Post-Communist East-Central Europe (engelsk). London og New York: Routledge. s. 28–54. ISBN 978-0-415-56833-3.
- ^ a b Hanley, Sean (2002). «Party Institutionalisation and Centre-Right Euroscepticism in East Central Europe: the Case of the Civic Democratic Party in the Czech Republic» (PDF) (engelsk). Paper til European Consortium for Political Researchs forskerkonferanse i Torino 22.–27. mars 2002. Arkivert fra originalen (PDF) 7. juni 2011.
- ^ a b Koubek, Jiří (2014). «The ODS from Klaus to Nečas: British inspirations as a matter of identity, ideology and image» (PDF). Przegląd Europejski (engelsk). 33 (3): 76–85. ISSN 1641-2478.
- ^ Pridham, Geoffrey (2008). «European Party Co-operation and Post-Communist Politics: Euroscepticism in Transnational Perspective». I Szczerbiak, Aleks og Taggart, Paul. Opposing Europe?: The Comparative Party Politics of Euroscepticism. 2. Oxford: Oxford University Press. s. 76–103. ISBN 978-0-19-925835-2.
- ^ Cabada, Ladislav (2011). «The Role of Central European Political Parties in the Establishment and Operation of the European Conservatives and Reformists Group» (PDF). Politics in Central Europe (engelsk). 7 (2): 5–18. ISSN 1801-3422.
- ^ Kudrnáč, Aleš og Petrúšek, Ivan (2022). «Czech Republic: Political Developments and Data in 2021: Historic Electoral Loss of the Left». European Journal of Political Research Political Data Yearbook (engelsk). 61: 111–126. doi:10.1111/2047-8852.12358.
- ^ Lazarová, Daniela (28. januar 2023). «Retired army general Petr Pavel elected next president of Czechia» (engelsk). Radio Prague International. Besøkt 29. januar 2023.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (cs) Offisielt nettsted
- (en) Občanská demokratická strana – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Det demokratiske borgerparti på Instagram