Helge Sivertsen
Helge Sivertsen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 12. juni 1913![]() Mandal | ||
Død | 21. des. 1986![]() Oslo | ||
Beskjeftigelse | Politiker, historiker, friidrettsutøver ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | University of Oxford Universitetet i Oslo | ||
Parti | Arbeiderpartiet | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Utmerkelser | Norsk kulturråds ærespris (1984) | ||
Helge Sivertsen (født 12. juni 1913 i Mandal, død 21. desember 1986 i Oslo) var en norsk skolemann og Ap-politiker, særlig kjent for sine fem år som kirke- og undervisningsminister. I yngre år var han mest kjent som friidrettsutøver.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Han var født i Mandal og vokste opp i Inderøy fra 1916 Trøndelag. Faren Nils Sivertsen var rektor på Sund folkehøgskole,[1] Ordfører og stortingsmann Nils Nilsen Pukstad på Stadsbygd var Helge Sivertsens oldefar (farmors far).[2]
Han gikk på folkehøgskole og tok examen artium i 1933 på Orkdal landsgymnas, studerte i Oslo og økonomisk historie i Oxford, og ble cand.philol. med historie hovedfag i 1940.[3]
Idrettsutøver
[rediger | rediger kilde]På 1930-tallet var Sivertsen en av Norges fremste friidrettsutøvere. Spesialgrenen var diskos. Han ble norsk mester to ganger, i 1934 og 1935.[4] Han representerte Norge i OL i Berlin i 1936, der han endte på 10.-plass[5] i diskoskonkurransen etter et kast på 45,89 meter. Hans personlige rekord var 47,72 meter,[5] satt på Bislett stadion 16. juli 1936.[6]
Yrkeskarriere
[rediger | rediger kilde]Helge Sivertsen arbeidet som lærer 1941–1943, deltok i Milorg 1943–1945. Etter krigen var han sekretær for Undersøkelseskommisjonen av 1945 1945–1947.[7]
Politiker
[rediger | rediger kilde]Sivertsen var statssekretær i Kirke- og undervisningsdepartementet 1947–1956, kirke- og undervisningsminister 1960–1963 og 1963–1965.[3] Som utdanningspolitiker knyttes Sivertsen til reformer som niårig grunnskole (enhetsskolen) og for koleforsøksvirksomhet på statlig initiativ. Han adlet begrepet voksenopplæring og medvirket til å gjeninnføre samisk språk og kultur i offentlige skoler i samisktalende områder. Det underliggende prinsippet for dette arbeidet var lik tilgang til utdanning for alle. Sivertsen var selv nynorskbruker og støttet samnorsktanken.
Som kirkepolitiker fikk Sivertsen ordnet med prestestilling til Den norske kirkes første kvinnelige prest, Ingrid Bjerkås. Hun var blitt ordinert i mars 1961, og fikk ikke umiddelbarn tilslag på de ledige prestestillinger hun søkte på. Bjerkås ble tilsatt i statsråd 14. april 1961.[8]
Sivertsen søkte å dempe motsetningen mellom sosialisme og kristendom og fikk 1975 aksept for programformuleringer om parallellen mellom kristenbudskapet og Arbeiderpartiets solidaritetspolitikk. Samme år leverte et statlig utvalg under Sivertsens ledelse den overraskende flertallsanbefalingen at kirke og stat burde skilles og at alle landets trossamfunn stilles likt.
Han satt i Arbeiderpartiets sentralstyre 1969–1975 og deltok i en lang rekke utvalgsarbeid, styrer og utredninger.
Som kirke- og undervisningsminister var Sivertsen ansvarlig for opprettelsen av Norsk kulturråd.[9]
Etter rikspolitikken
[rediger | rediger kilde]Helge Sivertsen var skoledirektør i Oslo, Akershus og Østfold 1956–1960, skoledirektør i Oslo og Akershus 1966-1970 og skolesjef i Oslo 1971–1981.[3]
Sivertsen mottok Norsk kulturråds ærespris i 1984.[10]
Han var gift med Merle Five og var svigersønn av Håkon Five.[1][11]
Bibliografi
[rediger | rediger kilde]- «Heimestyrkane». I: Våre falne, bd. IV
- «Hjemmestyrkene». I: Norges krig, bd. I
- «Overfallet på Danmark og Norge». I: Den store krigen, bd. II
- Innocens III og hans tid, Oslo 1942
- Byer og bykulturer i middelalderen, Oslo 1945
- Demokratisk og nasjonal oppseding i norsk skole, Bergen 1946
- Tysklands planer om overfall på Norge 1946 (bilag nr. 1 til innstilling fra Undersøkelseskommisjonen av 1945)
- Sosialistisk kulturpolitikk, Oslo 1955
Biografi
[rediger | rediger kilde]- Lyche, Ingeborg, Enevold Skadsem, Sverre Smeland og Kristian Ottosen (red.): Fram då frendar. Heidersskrift til Helge Sivertsen på 70-årsdagen 12. juni 1983, Universitetsforlaget, 1983
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Norske skolefolk. Stavanger: Dreyer. 1966. s. 1316.
- ^ Rein, Kristoffer (1986). Stadsbygd. Ei bok om bygda og folket fra fjern fortid og fram til 1980-åra. Bind III. Stadsbygd. s. 249–251. ISBN 82-990900-3-2.
- ^ a b c Biografi, Stortinget. Lest 8. desember 2015.
- ^ Raskest, høyest, lengst i 100 år 1996, s. 153 og 155.
- ^ a b «Helge Sivertsen» Arkivert 17. desember 2012 hos Wayback Machine., Sports-reference. Lest 8. desember 2015.
- ^ Norsk fri-idretts historie. Fra 1896 til 1950 1952, s. 329.
- ^ Haffner 1949, s. 859.
- ^ Tønnessen, s. 104-108
- ^ Råd for uråd. Norsk kulturråd gjennom 30 år 1994, s. 9 og 14.
- ^ «Æresprisvinnere», Kulturrådet. Lest 8. desember 2015.
- ^ Studentene fra 1933. Oslo: Bokkomiteen for studentene fra 1933. 1958. s. 343.
Kilder
[rediger | rediger kilde]- Haffner, Vilhelm: Stortinget og statsrådet. Bind 1. Biografier. Med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914, Oslo: Aschehoug, 1949
- Norsk fri-idretts historie. Fra 1896 til 1950, Oslo: Nasjonalforlaget, 1952. Digitalisert utgave fra Nasjonalbiblioteket
- Raskest, høyest, lengst i 100 år. Norsk friidrett 1896-1996, Oslo: Universitetsforlaget, 1995. Digital utgave fra Nasjonalbiblioteket
- Råd for uråd. Norsk kulturråd gjennom 30 år, Oslo: Grøndahl Dreyer, 1994. Digitalisert utgave fra Nasjonalbiblioteket
- stortinget.no biografi
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Helge Sivertsen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (no) Helge Sivertsen hos Stortinget
- (en) Helge Sivertsen – Olympedia
- (en) Helge Sivertsen – Track and Field Statistics
- Helge Sivertsen - Store norske leksikon
- Helge Sivertsen - Norsk biografisk lekskon
- Fødsler i 1913
- Dødsfall i 1986
- Norske utdanningsministre
- Norske skoleledere
- Ap-statsråder
- Statsråder i Regjeringen Gerhardsen III
- Statsråder i Regjeringen Gerhardsen IV
- Norske statsråder etter 1945
- Statssekretærer fra Ap
- Norske embets- og tjenestemenn
- Norske økonomiske historikere
- Medlemmer av Milorg
- Norske diskoskastere
- Deltakere for Norge under Sommer-OL 1936
- Friidrettsutøvere under Sommer-OL 1936
- Personer fra Mandal kommune
- Personer fra Inderøy kommune