Portal:Scufundare: Diferență între versiuni
mFără descriere a modificării |
Fără descriere a modificării |
||
Linia 78: | Linia 78: | ||
{{{{FULLPAGENAME}}/Participare}} |
{{{{FULLPAGENAME}}/Participare}} |
||
{{/box-footer|}} |
{{/box-footer|}} |
||
<small>''[{{SERVER}}{{localurl:Portal:Scufundare|action=purge}} Curățați memoria cache]''</small> |
<span style="float:right;"><small>''[{{SERVER}}{{localurl:Portal:Scufundare|action=purge}} Curățați memoria cache]''</small> |
||
</div> |
</div> |
||
Linia 86: | Linia 86: | ||
{{WikimediaPentruPortale}} |
{{WikimediaPentruPortale}} |
||
{{/box-footer|}} |
{{/box-footer|}} |
||
{{portale}} |
{{portale}} |
||
__NOTOC__ __NOEDITSECTION__ |
__NOTOC__ __NOEDITSECTION__ |
||
Versiunea de la 12 decembrie 2013 13:34
modificare
Scufundare![]() ![]() Scufundarea subacvatică reprezintă acțiunea de pătrundere sau intrare a omului sub apă. Funcție de adâncime, scop, echipament etc, există mai multe metode de scufundare și anume: scufundare sportivă individuală (scufundare liberă (în apnee), snorkeling), scufundare cu aparat autonom de respirat sub apă) și scufundare profesională (scufundare cu alimentare de la suprafață, scufundare cu submersibilul lock-in/lock-out, scufundare în saturație). Amatori și adepți ai scufundării subacvatice sunt din ce în ce mai mulți. Atrași de o lume în întregime nouă, bogată în culori și populată de viețuitoare în general nepericuloase, aceștia descoperă senzațiile specifice imponderabilității cunoscute doar de astronauți. În acest portal puteți găsi reunite toate articolele legate de scufundare, aspectele fiziologice și medicale ale scufundării, procedee de scufundare, activități subacvatice legate de scufundări, precum și inventatori, producători de echipamente de scufundare și cercetători din domeniul scufundării.
modificare
Articol selectatScufundarea la epave reprezintă cercetarea de epave aflate sub apă și constituie una dintre cele mai atractive activități subacvatice, scufundările cu acest scop fiind asemănătoare cu scufundările în peșteri și chiar cu scufundările sub gheață. Epavele pot fi de dimensiuni și vechimi diferite, situate la mare sau la mică adâncime, în apă de mare sau în apă dulce. Fiecare parte din epavă și conținutul acesteia trebuie să fie considerate ca având valoare istorică și de aceea trebuie ferite de distrugeri. Datorită faptului că epavele asigură hrană și adăpost pentru multe viețuitoare marine, scafandrii pot adesea observa o mare activitate a vieții subacvatice într-un spațiu relativ restrâns. Scafandrii pot fotografia, filma, să exploreze, sau doar să admire această nouă lume iar scufundătorii în apnee pot să practice și vânătoarea subacvatică. Poziția unei epave este indicată pe hartă printr-un punct marcat cu indicativul Wk (Wreck-epavă). modificare
Biografie selectatăRobert Sténuit (n.1933 la Bruxelles) este un jurnalist, scriitor și scafandru-arheolog belgian. În anul 1952, Sténuit începe să exploreze în scufundare peșterile inundate din Belgia, cu aparat autonom de respirat sub apă. Pasionat de istorie și în urma citirii unor lucrări celebre ale vremii despre epave și asidue cercetări de arhivă, în anul 1954 Sténuit este interesat de găsirea comorilor galioanelor Flotei de argint spaniole scufundate la 1702 în golful Vigo din Spania de către nave de război engleze și olandeze. Împreună cu un alt căutător de comori scufundate, americanul John Potter Jr., înființează firma Atlantic Salvage Company Ltd și de pe vasul Dios te guarde echipat special pentru căutări și recuperări de tezaure submarine, începe operațiunile de recuperare, care au durat doi ani. Rober Sténuit lucrează ca scafandru profesionist la firma SOGETRAM, Société générale de travaux maritimes et fluviaux fondată în anul 1952. modificare
Actvități subacvatice conexemodificare
Teme
modificare
Știrimodificare
Legături externe
modificare
Imagine selectatămodificare
Scafandrii celebriYves Paul Gaston Le Prieur (n.23 Martie 1885-d.1963) a fost un locotenent și scafandru în Marina Franceză inventator al unui aparat autonom de respirat sub apă și a mai multor invenții militare. Le Prieur intră la Academia Navală în 1902 și a făcut primul său serviciu militar între 1905-1907 în Extremul Orient, pe crucișătorul cuirasat Dupetit-Thouars și apoi la bordul crucișătorului Entrecasteaux. În 1907 face primele scufundări ca scafandru de bord (eliberează o parâmă de oțel înfășurată în jurul elicei, treabă pe care un alt scafandru de la bord nu a putut să o facă). În același an, a fost transferat la bordul navei Victor Hugo, iar în 1908 ajunge în Japonia. În timpul primului război mondial, Le Prieur inventează o torpilă aer-aer (racheta Le Prieur), pentru distrugerea baloanelor de observație și a dirijabilelor, folosită la bătălia de la Verdun în 1916. modificare
Categoriimodificare
Știați că...
modificare
Liste |