Tjuring Alan
Tjuring Alan | |
angl.: Alan Mathison Turing | |
![]() Alan Tjuringan fotokuva 1930-nzil vozil | |
nimi sündundan jäl'ghe: |
angl.: Alan Mathison Turing |
---|---|
radmižen toižend: | |
sündundan dat: |
Lua tõrge kohal Moodul:Sources 227. real: bad argument #1 to 'format' (string expected, got nil). |
sündundan sijaduz: |
Maida Vale[d], Westminster[d], Suur-London[d], London[d], Anglii, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik[d][11] |
valdkund: | |
kolendan dat: |
Lua tõrge kohal Moodul:Sources 227. real: bad argument #1 to 'format' (string expected, got nil). |
kolendan sijaduz: |
Wilmslow[d], Cheshire East[d], Cheshire[d], Anglii, Sur' Britanii[1] |
tat: | |
mam: | |
avtograf: | |
sait: | |
![]() | |
Om sädusid VikiPurtkiš ![]() |
Alan Metison Tjuring (angl.: Alan Mathison Turing [ˈtjʊərɪŋ]; sünd. 23. kezaku 1912, London, Sur' Britanii — kol. 7. kezaku 1954, Uilmslou-lidn, Češir-grafkund, Anglii, Sur' Britanii) oli britanine (anglijalaine) matematikantedomez', logikantedai i kriptograf. Valatoiti informatikan i ratud intellektan šingotest.
Biografii
[vajehta | vajehtada lähtetekst]Alan Tjuring oli sündnu Julius Metison Tjuring-radnikoičijan amuižes šotlandižes roduspäi i hänen irlandijalaižen Sara Etel'-akan pereheze. Sara kandoi Alanad, konz kanz sirdi indižes Čhatrapur-lidnudespäi Londonha. Džon-veik oli Alanal. Šerbornan privatine škol openzi süvin vaiše gumanitarižid tedoid, i priha eci matematižid tedoid iče. Alan openui Kembridžan Kunigazližes kolledžas vll 1931−1934.
Tedomez' tariči «Tjuringan lugim»-modelid vl 1936, se om kuti abstraktine kompjuter ühthižiden metoiden täht, abuti formalizuida algoritm-tärtust. Sen idei oli lugii kaikid voimuzid mašin, tegii kaikiden toižiden mašinoiden funkcijoid ladluz. Toižen mail'man sodan aigan Alan Tjuring radoi vihalaižiden kodoiden dešifruindan gruppas. Sodan aigan i sen jäl'ghe tedomez' ühtni ezmäižiden kompjuteroiden sädamižhe, ned oliba sured. Vl 1950 sädi empirišt Tjuringan testad arvostamha kompjuteran ratud intellektad. Vl 1951 ezmäine kompjutermuzik om änetadud diskaks, se oli generiruidud Mančesteran laboratorijan Tjuringan kompjuteral.
Vl 1941 tedomez' tegi taričendad Džoan Klarkale, no pučihe naindaspäi. Tjuring praktikui sugukosketusid mužikoidenke, oli ustavzoittud necen tagut, koli lapsetoman ičetravindaspäi. Navedi hečkud, jokseli marafonan distancijad külätahondas hüvin.
Homaičendad
[vajehta | vajehtada lähtetekst]- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Hodges A. Alan Turing (Unwin paperbacks 2015) — Unwin Paperbacks, 1985. — ISBN 978-0-04-510060-6
- ↑ 2,0 2,1 Person Profile // Internet Movie Database — 1990.
- ↑ 4,0 4,1 MacTutor History of Mathematics archive — 1994.
- ↑ 5,0 5,1 SNAC — 2010.
- ↑ 6,0 6,1 Find a Grave — 1996.
- ↑ 7,0 7,1 Lundy D. R. The Peerage
- ↑ 8,0 8,1 Brockhaus Enzyklopädie
- ↑ 9,0 9,1 Gran Enciclopèdia Catalana — Grup Enciclopèdia, 1968.
- ↑ 10,0 10,1 GeneaStar
- ↑ http://www.telegraph.co.uk/technology/news/9314910/Britain-still-owes-Alan-Turing-a-debt.html
![]() |
Nece kirjutuz om vaiše ezitegez. Tö voit abutada meile, ku kohendat sidä da ližadat sihe. |
- Skriptitõrgetega leheküljed
- Lehtpoled, miččed kävutaba magižed ISBN - oigendused
- Personalijad kirjamišton mödhe
- Sündnuded Anglijha
- Kolnuded Anglijas
- Ezitegesed
- Suren Britanijan matematikantedomehed
- Kriptografad
- Suren Britanijan tedomehed
- Matematikantedomehed kirjamišton mödhe
- Tedomehed kirjamišton mödhe
- Sündnuded Londonha
- Kolnuded Češiras