Тамбовска област
Тамбовска област | |
Субект на Руската федерация | |
![]() | |
Страна | ![]() |
---|---|
Адм. център | Тамбов |
Площ | 34 462 km² |
Население | 1 033 552 души (2018) 30 души/km² |
Адм. център | Тамбов |
Федерален окръг | Централен федерален окръг |
Губернатор | Олег Бетин |
Часова зона | UTC +3 |
МПС код | 68 |
Официален сайт | www.tambov.gov.ru |
Тамбовска област в Общомедия |
Тамбовска област (неофициално се нарича Тамбовщина) е субект на Руската федерация, влизаща в състава на Централния федерален окръг[1]. Площ 34 462 km2 (63-то място по големина в Руската Федерация, 0,2% от нейната площ). Население на 1 януари 2018 г. 1 033 552 души (50-място в Руската Федерация, 0,7% от нейното население). Административен център град Тамбов. Разстояние от Москва до Тамбов 480 km.
Историческа справка
[редактиране | редактиране на кода]Най-старият град в Тамбовска област е Тамбов, основан като укрепен пункт през 1636 г. Същата година е основано като укрепен пункт и селището Козлов, което през 1779 г. е утвърдено за град, преименуван през 1932 г. на град Мичуринск. През 1779 г. за градове са утвърдени още селищата Кирсанов и Моршанск, а останалите четири града са признати за такива през ХХ в. През 1796 г. Тамбовското наместничество е преобразувано в Тамбовска губерния. На 16 юли 1928 г. от бившите Воронежка, Курска, Орловска и Тамбовска губерния е образувана Централно-черноземната област. На 13 юни 1934 г. Централно-Черноземната област се разделя на Курска и Воронежка област, а на 27 септември 1937 г. от части от двете области е образувана Тамбовска област, границите на която почти съвпадат с тези на бившата Тамбовска губерния.
Географска характеристика
[редактиране | редактиране на кода]Географско положение, граници, големина
[редактиране | редактиране на кода]Тамбовска област се намира в централната част на Европейска Русия. На север граничи с Рязанска област, на изток – с Пензенска и Саратовска област, на юг – с Воронежка област и на запад – с Липецка област. В тези си граници заема площ от 34 462 km2 (63-то място по големина в Руската Федерация, 0,2% от нейната площ).[2]
Релеф
[редактиране | редактиране на кода]Областта е разположена в центъра на Източноевропейската равнина, като заема централната част на Окско-Донската низина. За релефа са характерни плоските вододели, осеяни с множество оврази и долове, които се редуват с широки речни долини. Средна надморска височина 110 – 115 m. На изток (вододела между реките Цна и Ворона) на територята на областта навлизат западните склонове на Проволжкото възвишение с височина до 214 m.[2]
Климат
[редактиране | редактиране на кода]Климатът е умереноконтинентален. Средна януарска температура -10,5 °C на югозапад, -11,5 °C на североизток. Годишната сума на валежите е от 450 mm на юг и югоизток до 500 mm на север с максимум (до 70%) от април до октомври. Продължителността на вегетационния период (минимална денонощна температура 5 °C) е от 178 денонощия на север до 185 денонощия на юг.[2]
Води
[редактиране | редактиране на кода]Речната система на Тамбовска област е представена от 1398 реки (с дължина над 10 km) с обща дължина 9110 km и тя принадлежи към два водосборни басейна: на река Дон (57%), вливаща се в Азовско море и река Волга (43%), вливаща се в Каспийско море. Най-големите реки принадлежащи към басейна на Дон са Воронеж (ляв приток на Дон) с притоците си Полной Воронеж, Лесной Воронеж и Матира; Ворона и Савала (десни притоци на Хопьор, която е ляв приток на Дон) и Битюг (ляв приток на Дон). Най-голямата река принадлежаща към басейна на Волга е река Цна (ляв приток на Мокша, десен приток на Ока, която десен приток на Волга) с притоците си Челновая, Керша и Кашма. Реките в областта имат равнинен характер, малък наклон, бавно течение, заблатени заливни тераси. Имат смесено подхранване с преобладаване на снежното (60 – 70%). Водният им режим се характеризира с високо пролетно пълноводие, лятно-есенно маловодие, нарушавано от епизодични прииждания в резултат на поройни дъждове и ясно изразено зимно маловодие. Замръзват в края на ноември или началото на декември, а се размразяват в средата или края на март.[3]
На територията на областта са разположени над 2,9 хил. езера и изкуствени водоеми с обща площ около 190 km2, като само 120 езера са по-големи от 10 дка. Болшинството от тях са крайречни, а на североизток има и няколко с ледников произход. Най-големите езера в Тамбовска област са Рамза, Илмен и Кипец, разположени в заливната тераса на река Ворона и с площ съответно 2,16, 1,65 и 1,08 km2. Най-големите изкуствени водоеми са Тамбовското (Котовското) водохранилище на река Лесной Тамбов (десен приток на Цна) и Шупшанското водохранилище на река Шупшанка (ляв приток на Лесной Воронеж). Блатата и заблатените земи заемат 439 km2, 1,27% от територията на областта.[3]
Почви, растителност, животински свят
[редактиране | редактиране на кода]В Тамбовска област преобладават черноземните почви (над 80% от територията), като на юг са разпространени мощните черноземи, а в централните и северни райони – излужените черноземи. Покрай десните брегове на долините на реките Цна, Челновая и Воронеж са развити сиви горски почви, а по долините на реките – алувиално-ливадни почви.[2]
Тамбовска област попада в лесостепната зона, като обработваемите земи заемат около 70% от площта ѝ. Горите съставени от бор, дъб, бреза, осика, ела, липа, ясен, клен заемат около 10% от територията и са разположени основно по долините на реките Цна, Челновая, Воронеж и Ворона.[2]
В горските райони обитават мечки, лосове, вълци, диви свине, лисици, зайци, белки, бобри, мишки. Множество видове птици, а в реките различни видове риби.[2]
Население
[редактиране | редактиране на кода]На 1 януари 2018 населението на Тамбовска област възлиза на 1 033 552 души (50-място в Руската Федерация, 0,7% от нейното население). Плътност 29,99 души/km2. Градско население 60,89%. При преброяването на населението на Руската Федерация през 2010 г. етническият състав на областта е бил следния: руснаци 1 037 097 (97%), украинци 7263 (0,7%), кюрди 6262 (0,6%), арменци 4544 (0,4%), цигани 4120 (0,4%).
Административно-териториално деление
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Tambov-oblast-numbered.png/400px-Tambov-oblast-numbered.png)
В административно-териториално отношение Тамбовска област се дели на 7 областни градски окръга, 23 муниципални района, 8 града, в т.ч. 7 града с областно подчинение и 1 град с районно подчинение (Жердевка) и 12 селища от градски тип.
Административна единица | Площ (km2) |
Население (2018 г.) |
Административен център | Население (2018 г.) |
Разстояние до Тамбов (в km) |
Други градове и сгт с районно подчинение |
---|---|---|---|---|---|---|
Областни градски окръзи | ||||||
І. Кирсанов | 11 | 16 682 | гр. Кирсанов | 16 682 | 95 | |
ІІ. Котовск | 17 | 30353 | гр. Котовск | 30 353 | 20 | |
ІІІ. Мичуринск | 78 | 93 690 | гр. Мичуринск | 93 690 | 73 | |
ІV. Моршанск | 19 | 39 362 | гр. Моршанск | 39 362 | 304 | |
V. Расказово | 36 | 43 958 | гр. Расказово | 43 958 | 40 | |
VІ. Тамбов | 91 | 290 365 | гр. Тамбов | 290 365 | ||
VІІ. Уварово | 23 | 24 162 | гр. Уварово | 24 162 | 117 | |
Муниципални райони | ||||||
1. Бондарски | 1254 | 11 059 | с. Бондари | 4052 | 69 | |
2. Гавриловски | 995 | 10 578 | с. Гавриловка 2-я | 3956 | 130 | |
3. Жердевски | 1397 | 27 554 | гр. Жердевка | 14 296 | 271 | |
4. Знаменски | 1102 | 16 791 | сгт Знаменка | 5635 | 33 | |
5. Инжавински | 1835 | 19 924 | сгт Инжавино | 8501 | 112 | |
6. Кирсановски | 1308 | 19 717 | гр. Кирсанов | 95 | ||
7. Мичурински | 1655 | 32 994 | гр. Мичуринск | 73 | ||
8. Мордовски | 1455 | 16 606 | сгт Мордово | 5930 | 214 | Новопокровка |
9. Моршански | 2880 | 29 952 | гр. Моршанск | 304 | ||
10. Мучкапски | 1181 | 13 229 | сгт Мучкапски | 6473 | 139 | |
11. Никифоровски | 1192 | 17 448 | сгт Дмитриевка | 7609 | 49 | |
12. Первомайски | 941 | 26 921 | сгт Первомайски | 11 742 | 110 | |
13. Петровски | 1779 | 16 900 | с. Петровское | 5710 | 111 | |
14. Пичаевски | 1294 | 12 818 | с. Пичаево | 3407 | 371 | |
15. Расказовски | 1802 | 21 312 | гр. Расказово | 40 | ||
16. Ржаксински | 1415 | 15 835 | сгт Ржакса | 4487 | 85 | |
17. Сампурски | 1008 | 12 253 | с. Сатинка | 3567 | 61 | |
18. Сосновски | 2382 | 28 264 | сгт Сосновка | 8590 | 171 | |
19. Староюревски | 1008 | 12 563 | с. Староюрево | 6144 | 145 | |
20. Тамбовски | 2632 | 103 023 | гр. Тамбов | Новая Ляда | ||
21. Токарьовски | 1434 | 15 981 | сгт Токарьовка | 6676 | 239 | |
22. Уваровски | 1141 | 9881 | гр. Уварово | 117 | ||
23. Умьотски | 1097 | 10 653 | сгт Умьот | 4368 | 112 |
![]() ![]() |
Тази страница частично или изцяло представлява превод на страницата Младен Атанасов Любенов е български футболист, играе на поста централен нападател в Уикипедия на руски. Оригиналният текст, както и този превод, са защитени от Лиценза „Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното“, а за съдържание, създадено преди юни 2009 година – от Лиценза за свободна документация на ГНУ. Прегледайте историята на редакциите на оригиналната страница, както и на преводната страница, за да видите списъка на съавторите.
ВАЖНО: Този шаблон се отнася единствено до авторските права върху съдържанието на статията. Добавянето му не отменя изискването да се посочват конкретни източници на твърденията, които да бъдат благонадеждни. |
Селско стопанство
[редактиране | редактиране на кода]В тази област по-голямата част от земята е заета от черноземни почви. Ето защо развитието на селското стопанство се счита за приоритет.
Площ обработваема земя: | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
година | 1959 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2015 | |||||
хиляди хектара | 2437[4] | 2068,3[5] | 1766,9 | 1360,3[5] | 1282,1[6] | 1426,7 | 1757,1[6] |
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Информационен портал на Тамбовската областна админисрация Архив на оригинала от 2008-09-26 в Wayback Machine.
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Калуцкова Н.Н., Горячко М.Д. и др. Тамбовска област (Тамбо́вская о́бласть) // Голяма руска енциклопедия (в 36 тома). 1 изд. Т. 31. Социално партньорство - Телевизия [Социальное партнёрство — Телевидение]. Москва, Издателство “Голяма руска енциклопедия“, 2016. ISBN 978-5-85270-368-2. с. 767. Посетен на 26 май 2019. (на руски) Архив на оригинала от 2019-02-04 в Wayback Machine. ((ru))
- ↑ а б в г д е ((ru)) «Большая Советская Энциклопедия» – Тамбовская область, том 25, стр. 243
- ↑ а б ((ru)) «Вода России» – Тамбовска област
- ↑ Основни показатели на земеделието в републиките, териториите и регионите // Селско стопанство СССР (Статистически сборник) [Сельское хозяйство СССР (Статистический сборник)]. Москва, Госстатиздат ЦСУ СССР, 1960. с. 667. Посетен на 25 май 2019. (на руски) Архив на оригинала от 2019-05-25 в Wayback Machine. ((ru))
- ↑ а б Госкомстат России. Растениевъдство. 14.1. Посевные площади всех сельскохозяйственных культур // Региони на Русия. Социально экономические показатели. Москва, Госкомстат России, 2002. ISBN 5-89476-108-5. с. 863. Посетен на 25 май 2019. (на руски) ((ru))
- ↑ а б Федерална служба за държавна статистика. Растениевъдство. 14.5. Посевные площади сельскохозяйственных культур // Региони на Русия. Социально экономические показатели. Москва, 2016. ISBN 978-5-89476-428-3. с. 1326. Посетен на 25 май 2019. (на руски) ((ru))