Tampere-Pirkkalan lentoasema
Tampere-Pirkkalan lentoasema | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
|||||||||
IATA-koodi | TMP | ||||||||
ICAO-koodi | EFTP | ||||||||
Sijainti | Pirkkala | ||||||||
Koordinaatit | |||||||||
Tyyppi | julkinen, sotilas | ||||||||
Ylläpitäjä | Finavia | ||||||||
Valmistumisvuosi | 1979 | ||||||||
Korkeus | 119 m | ||||||||
Liikenneyhteydet | |||||||||
Tärkein keskus ja etäisyys | Tampere – 13 km | ||||||||
Kiitotie | |||||||||
|
|||||||||
Matkustajamäärä (2023) | 213 699 | ||||||||
Huomioita | |||||||||
Lähteet | [1] | ||||||||
finavia.fi/fi/tampere-pirkkala/ |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/14-08-11-tampere-RalfR-01.jpg/275px-14-08-11-tampere-RalfR-01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Tampere_Pirkkala_Airport_Departures_Finland.jpg/275px-Tampere_Pirkkala_Airport_Departures_Finland.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Tampere_Pirkkala_Airport_Finland_Terminal_2.jpg/275px-Tampere_Pirkkala_Airport_Finland_Terminal_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Airfield_control_tower_at_tampere-pirkkala_airport.jpg/275px-Airfield_control_tower_at_tampere-pirkkala_airport.jpg)
Tampere-Pirkkalan lentoasema (IATA: TMP, ICAO: EFTP) on Pirkkalassa Lentokentän kunnanosassa sijaitseva matkustajamäärällä mitattuna Suomen kuudenneksi ja kansainvälisten matkustajien määrällä mitattuna kolmanneksi vilkkain lentoasema Helsinki-Vantaan ja Kittilän lentoasemien jälkeen (2022). [2] Lentoaseman päällikkönä on toiminut huhtikuusta 2014 alkaen Mari Nurminen.[3]
Lentoasemalla toimii Ilmavoimien Satakunnan lennosto.[4]
Lennot ja liikennöinti
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoasemalta liikennöivät vuonna 2024 säännöllisesti airBaltic ja Ryanair. Keväällä 2022 lentoasemasta tuli airBalticin solmukohta, kun yhtiö aloitti suorat lennot Riian lisäksi Frankfurt am Mainiin, Kööpenhaminaan, Málagaan, Müncheniin, Osloon ja Ródokselle ja Amsterdamiin [5] Sittemmin Oslon ja Frankfurtin lennot lopetettiin, mutta syksyllä 2023 alkoivat lennot Tallinnaan. airBalticin lisäksi Ryanair lentää kentältä kahdesti viikossa Lontooseen.
Ennen koronaviruspandemiaa lentoasemalta oli päivittäiset reittilennot Finnairilla Helsinkiin ja Scandinavian Airlinesilla Tukholmaan. Talvikaudella Finnair lensi viikoittain lentoasemalta Kittilään Nordic Regional Airlinesin liikennöimänä.[6] Ajantasaiset reittiyhteydet löytyvät Finavian verkkosivuilta.
Terminaalit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoasemalla on kaksi terminaalia. Terminaali 2 eli uudelleen käyttöön otettu vanha terminaali on nykyisin halpalentoterminaali.
Lentoasemalle suunniteltiin aiemmin uuden terminaalin rakentamista halpalentoyhtiöitä varten,[7] mutta suunnitelmat peruuntuivat ja vanha terminaali päätettiin peruskorjata.[8] Peruskorjauksessa uusittiin talotekniikka, kaikki rakennuksen pinnat ja rakennettiin laajennus, johon sijoittui uusi matkatavara-aula. Uudistunut terminaali 2 avattiin matkustajille huhtikuussa 2015.[9][10]
Lentoyhtiöt ja kohteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoyhtiö | Kohteet | Terminaali |
---|---|---|
airBaltic | Riika, Kööpenhamina, Málaga, Palma de Mallorca, Ródos, Tallinna | 1 |
Ilmavoimien toiminta
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lennosto aloitti toimintansa Pirkkalassa vuonna 1986 Saab 35 Draken -torjuntahävittäjillä.[11] Suomeen ilmavoimien Satakunnan lennostoon kuuluva Hävittäjälentolaivue 21 lensi Pirkkalasta F-18 Horneteilla vuoteen 2014 asti.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa sovittiin, että Pirkkalassa sijaitsevan Satakunnan lennoston lentotukikohta annetaan tarvittaessa Yhdysvaltojen käyttöön.[12]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tampereen lentokenttä perustettiin vuonna 1936 Härmälään, mistä Finnairin edeltäjä Aero Oy lensi Helsinkiin, Vaasaan, Ouluun ja Kemiin. Vuonna 1941 Härmälään rakennettiin ensimmäinen matkustajaterminaali. Härmälän kentällä oli myös sotilaallinen luonne, koska Valtion lentokonetehdas sijaitsi kentän läheisyydessä.
Veljekset Karhumäki aloitti lennot Tukholmaan 1950-luvulla. Kenttä asfaltoitiin vasta vuonna 1958. Härmälästä lensi 1,5 miljoonaa matkustajaa vuoteen 1979 mennessä, jolloin se suljettiin ja Tampere-Pirkkalan lentoasema avattiin. Tampere-Pirkkalan avaamisen jälkeen Härmälän lentokenttä oli yleisilmailun käytössä vielä vuoteen 1982.
Vuonna 1997 silloinen Ilmailulaitos valitsi Tampere-Pirkkalan lentoaseman vuoden lentoasemaksi.[13]
Lentoaseman matkustajamäärät kasvoivat voimakkaasti aina ennätykselliseen vuoteen 2008 saakka, jolloin lentoasemaa käytti 709 356 matkustajaa.[14] Lentoasemasta muodostui merkittävä keskus erityisesti niin sanotulle halpalentoliikenteelle aina vuoteen 2011 saakka, jonka jälkeen Ryanair alkoi vähentää vuorojaan Tampereelta. Vuonna 2016 matkustajamäärä oli enää 208 930 matkustajaa.[15] Vuonna 2017 matkustajamäärät kääntyivät jälleen kasvuun Air Balticin aloitettua uuden lentoyhteyden Riikaan.[2]
Lentoaseman yhteyteen avattiin vuonna 2017 Patrian ja Tredun yhteishankkeena toteutettu ilmailualan koulutuskeskus, jossa koulutetaan henkilöstöä lentoyhtiöiden ja huolto-organisaatioiden tarpeisiin. Keskukseen siirtyi Patrian lentokoulu Helsingistä Malmin lentokentältä sekä Tredun lentokoneasennuskoulutus, joilla on yhteensä noin 300 opiskelijaa. Koulutustoiminta keskuksessa alkoi toukokuussa, ja se vihittiin käyttöön lokakuussa.[16]
Vuonna 2020 alkanut koronaviruspandemia vaikutti erityisen merkittävästi Tampere-Pirkkalan lentoaseman kautta kulkeneiden matkustajien määrään vuosina 2020 ja 2021, jolloin matkustajamäärä putosi murto-osaan aiemmasta. Matkustajamäärät palautuivat likimain vuotta 2020 edeltäneelle tasolle vuoden 2022 aikana.[17]
Kiitotie
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tampere-Pirkkalan lentoaseman kiitotie on 2 700 metriä pitkä.
Vuonna 2018 kiitotiellä toteutettiin täydellinen peruskorjaus, jossa rakennettiin uusia rullausteitä sekä kääntöpaikkoja ja kiitotie päällystettiin uudelleen. Työt alkoivat alkuvuodesta, ja ne saatiin päätökseen kesällä, jolloin kiitotie oli neljän viikon ajan suljettuna. Remontilla varmistettiin lentoliikenteen kasvun edellytykset tulevaisuudessa. Investoinnin hinta oli kokonaisuudessaan noin 15 miljoonaa euroa.[18]
Tilastoja
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
---|---|---|---|---|
2000 | 140 817 | 115 561 | 256 378 | +15,0 % ![]() |
2001 | 135 175 | 130 875 | 266 050 | +3,8 % ![]() |
2002 | 109 747 | 126 525 | 236 272 | −11,2 % ![]() |
2003 | 105 543 | 198 482 | 304 025 | +28,7 % ![]() |
2004 | 128 250 | 367 642 | 495 892 | +63,1 % ![]() |
2005 | 114 669 | 482 433 | 597 102 | +20,4 % ![]() |
2006 | 119 432 | 512 578 | 632 010 | +5,8 % ![]() |
2007 | 113 713 | 573 998 | 687 711 | +8,8 % ![]() |
2008 | 107 954 | 601 402 | 709 356 | +3,1 % ![]() |
2009 | 85 351 | 542 733 | 628 084 | −11,5 % ![]() |
2010 | 91 312 | 526 276 | 617 588 | −1,7 % ![]() |
2011 | 96 625 | 561 005 | 657 630 | +6,5 % ![]() |
2012 | 85 738 | 485 001 | 570 739 | −13,2 % ![]() |
2013 | 88 268 | 378 403 | 466 671 | −18,2 % ![]() |
2014 | 93 313 | 319 296 | 412 609 | −11,6 % ![]() |
2015 | 89 938 | 267 144 | 357 082 | −13,5 %![]() |
2016 | 86 278 | 122 652 | 208 930 | −41,5 %![]() |
2017 | 85 844 | 144 180 | 230 024 | +10,1 %![]() |
2018 | 81 705 | 146 391 | 228 096 | −0,8% ![]() |
2019 | 87 006 | 135 384 | 222 390 | −2,5% ![]() |
2020 | 16 736 | 19 214 | 35 950 | −83,8% ![]() |
2021 | 412 | 7 979 | 8 391 | −76,7% ![]() |
2022 | 8 527 | 159 801 | 168 328 | +1 906,1 %![]() |
2023 | 661 | 213 038 | 213 699 | +27,0 %![]() |
Vuosi | Kotimainen
rahti |
Kansainvälinen
rahti |
Kansainvälinen
posti |
Yhteensä | Muutos |
---|---|---|---|---|---|
2005 | 111 | 0 | 0 | 111 | −17 % ![]() |
2006 | 96 | 107 | 0 | 203 | +83 % ![]() |
2007 | 65 | 105 | 0 | 170 | −16 % ![]() |
2008 | 59 | 240 | 0 | 299 | +76 % ![]() |
2009 | 14 | 845 | 2 | 861 | +188 % ![]() |
2010 | 106 | 562 | 1 | 669 | −22 % ![]() |
2011 | 109 | 433 | 0 | 542 | −19 % ![]() |
Maaliikenne
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä Tampereen keskustasta lounaaseen. Seututie 308 (Lentoasemantie) yhdistää lentoaseman pohjoiseen Tampereen kehätielle Tampereen ja Nokian suuntiin ja yhdystie 3003 etelään Lempäälän suuntaan.
Lentoasemalle ykkösterminaalin eteen kulkee Tampereen seudun joukkoliikenteen linja-auto 103 Tampereen keskustasta.[20] Reitti kulkee sekä linja-autoaseman että rautatieaseman ohi.[21] Lisäksi kentälle liikennöi linja-auto 39A Pirkkalan Suupantorilta.[22]
Terminaali 1:n edessä on taksitolppa.
Lentoasemalle on kaavailtu raideyhteyttä osana Tampereen oikorataa Pirkanmaan maakuntakaavassa 2040. Yhteys palvelisi sekä tavara- että henkilöliikennettä. Myös raitiotien jatkamista lentoasemalle tulevaisuudessa on ehdotettu. Lisäksi seututie 309 (Ruskonkehä) on maakuntakaavan mukaan tarkoitus jatkaa Sääksjärveltä lentoasemalle, parantaen lentokentän saavutettavuutta etelän ja idän suunnasta.lähde?
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ EFTP Tampere-Pirkkala (PDF) (osa EFTP AD 2.1) AIP Suomi / Finland. 28.2.2019. Vantaa: ANS Finland. Arkistoitu 20.1.2021. Viitattu 18.3.2019.
- ↑ Mari Nurminen Tampere-Pirkkalan päälliköksi 18.3.2014. Finavia. Arkistoitu 25.2.2015. Viitattu 25.2.2015.
- ↑ Tietoa meistä Ilmavoimat. Viitattu 19.12.2023.
- ↑ Tampere-Pirkkalasta tulee Air Balticin kotikenttä, kuusi uutta suoraa lentoa suosikkikohteisiin maailmalle – Yle seurasi suorana Yle. Viitattu 15.12.2021.
- ↑ Turusta ja Tampereelta suoralla lennolla Lapin rinteisiin / Uutisarkisto Finavia. Viitattu 17.2.2017.
- ↑ Aamulehti: Halpalentoyhtiöt saavat uuden terminaalin Pirkkalaan Taloussanomat. 30.4.2011. Viitattu 17.4.2014.
- ↑ Harju, Jukka: Tampere-Pirkkalan parjattu terminaali menee remonttiin Helsingin Sanomat. 25.9.2013. Arkistoitu 18.4.2014. Viitattu 17.4.2014.
- ↑ Halpalentoterminaali avataan uudistuneena vuoden alussa 17. marraskuuta 2014. Finavia. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 1. tammikuuta 2015.
- ↑ Tampere-Pirkkalassa Ryanairin liikenne kakkosterminaaliin 14.4. / Uutisarkisto Finavia. Arkistoitu 13.9.2016. Viitattu 22.8.2016.
- ↑ Satakunnan lennosto Historia ja perinteet. Viitattu 19.12.2023.
- ↑ Lakka, Päivi. Toivonen, Terhi. Valta, Laura: DCA-sopimus julki: Nämä 15 aluetta Suomi avaa Yhdysvaltain joukoille – puolustusministeri: ”Kriisitilanteissa voidaan ryhtyä tositoimiin” Yle Uutiset. 14.12.2023. Viitattu 19.12.2023.
- ↑ Tampere-Pirkkalan lentoasema on vuoden 1997 lentoasema (Internet Archive) 31.10.1997. Ilmailulaitos. Arkistoitu 30.6.2011. Viitattu 24.4.2014.
- ↑ Matkustajat 12/08 (PDF) Finavia. Arkistoitu 23.4.2014. Viitattu 22.3.2014.
- ↑ Finavian liikennetilasto 2016, matkustajat lentoasemittain Finavia. Viitattu 11.1.2017.
- ↑ Patrian ja Tredun Pirkkalan ilmailualan koulutuskeskus vihittiin käyttöön 7.10.2017. Lentoposti. Viitattu 10.2.2018.
- ↑ Lentoasemat Tieto Traficom. Viitattu 12.3.2022.
- ↑ Tampere-Pirkkalan lentoaseman laaja remontti varmistui – Miljoonien investointi sulkee lentokentän kuukaudeksi Yle. Viitattu 10.2.2018.
- ↑ Bussilinja 103 vie lentokentälle Nysse, Tampereen seudun joukkoliikenne. Viitattu 22.2.2022.
- ↑ Lentoaseman bussiyhteys Tampereen Joukkoliikenne. Viitattu 28.01.2022.
- ↑ Aikataulut ja reitit Nysse, Tampereen seudun joukkoliikenne. Viitattu 22.2.2022.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Finavia – Tampere-Pirkkalan lentoasema
- Suomen ilmailukäsikirja – Tampere-Pirkkalan lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
- Ilmatorjuntaupseeri-lehti: Satakunnan lennosto pääkaupungin ja merialueen puolustajana
- Kuvia Airliners.netissä
- VirtualTampere.com: Panoraamakuvia lentoasemasta
- Ilmakuva Tampere-Pirkkalan lentoasemasta, Kansalaisen Karttapaikka
|